# Jurnalul Oficial C 221/2021

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 221 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6410 iunie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 221

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6410 iunie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 221/01 | Aviz al Comisiei din 3 iunie 2021 privind planul de eliminare a deșeurilor radioactive provenite de la centrala electrică Sizewell C (două reactoare EPR din Regatul Unit), situată în Suffolk, Regatul Unit | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comisia Europeană

2021/C 221/01

Aviz al Comisiei din 3 iunie 2021 privind planul de eliminare a deșeurilor radioactive provenite de la centrala electrică Sizewell C (două reactoare EPR din Regatul Unit), situată în Suffolk, Regatul Unit

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2021/C 221/02 | Concluziile Consiliului privind echitatea și incluziunea în educație și formare în vederea promovării succesului educațional pentru toți | 3 |
| 2021/C 221/03 | Concluziile Consiliului referitoare la inițiativa privind universitățile europene – Crearea de legături între învățământul superior, cercetare, inovare și societate: pregătirea terenului pentru o nouă dimensiune a învățământului superior european | 14 |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 221/04 | Rata de schimb a monedei euro — 9 iunie 2021 | 25 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2021/C 221/02

Concluziile Consiliului privind echitatea și incluziunea în educație și formare în vederea promovării succesului educațional pentru toți

3

2021/C 221/03

Concluziile Consiliului referitoare la inițiativa privind universitățile europene – Crearea de legături între învățământul superior, cercetare, inovare și societate: pregătirea terenului pentru o nouă dimensiune a învățământului superior european

14

Comisia Europeană

2021/C 221/04

Rata de schimb a monedei euro — 9 iunie 2021

25

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 221/05 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9971 — P27 NPP/Bankgirot) (
  1
  ) | 26 |
| 2021/C 221/06 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 28 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2021/C 221/05

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9971 — P27 NPP/Bankgirot) (
  1
  )

1

26

2021/C 221/06

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comisia Europeană

| 10.6.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 221/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 221/1

---

AVIZ AL COMISIEI

din 3 iunie 2021

privind planul de eliminare a deșeurilor radioactive provenite de la centrala electrică Sizewell C (două reactoare EPR din Regatul Unit), situată în Suffolk, Regatul Unit

(numai textul în limba engleză este autentic)

(2021/C 221/01)

Evaluarea de mai jos este efectuată în temeiul dispozițiilor Tratatului Euratom, fără a aduce atingere eventualelor evaluări suplimentare care trebuie efectuate în temeiul Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și al obligațiilor care decurg din acesta și din legislația secundară (1).

La 17 august 2020, Comisia Europeană a primit de la guvernul Regatului Unit, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom, date generale referitoare la planul de eliminare a deșeurilor radioactive (2) provenite de la centrala electrică Sizewell C.

Pe baza acestor date și a informațiilor suplimentare solicitate de Comisie la 27 noiembrie 2020 și la 9 februarie 2021 și furnizate de autoritățile din Regatul Unit la 12 ianuarie 2021 și la 9 februarie 2021, precum și a informațiilor complementare furnizate de reprezentanții Regatului Unit la 10 februarie 2021 în cadrul reuniunii grupului de experți (prin videoconferință) și a informațiilor suplimentare solicitate la 10 februarie 2021 (la sfârșitul reuniunii) și la 23 februarie 2021 și furnizate de autoritățile Regatului Unit la 15 februarie 2021 și la 8 martie 2021, Comisia a formulat următorul aviz:

| 1. | Distanța între amplasament și cel mai apropiat stat membru este de 138 km pentru Franța. |
| --- | --- |

1.

Distanța între amplasament și cel mai apropiat stat membru este de 138 km pentru Franța.

| 2. | În condiții normale de funcționare, evacuarea efluenților radioactivi gazoși și lichizi nu este susceptibilă să conducă la o expunere a populației dintr-un stat membru care să fie semnificativă din punctul de vedere al sănătății, având în vedere dozele-limită stabilite în Directiva privind normele de securitate de bază (Directiva 2013/59/Euratom) (3). |
| --- | --- |

2.

În condiții normale de funcționare, evacuarea efluenților radioactivi gazoși și lichizi nu este susceptibilă să conducă la o expunere a populației dintr-un stat membru care să fie semnificativă din punctul de vedere al sănătății, având în vedere dozele-limită stabilite în Directiva privind normele de securitate de bază (Directiva 2013/59/Euratom) (3).

| 3. | Deșeurile solide slab radioactive sunt depozitate temporar la fața locului, înainte de a fi transferate în instalații de eliminare autorizate de autoritățile de reglementare ale Regatului Unit.
  Elementele combustibile uzate și deșeurile solide cu nivel intermediar de radioactivitate sunt depozitate temporar la fața locului, în așteptarea viitoarei disponibilități a unui depozit geologic. Nu se are în vedere reprocesarea combustibilului uzat. |
| --- | --- |

3.

Deșeurile solide slab radioactive sunt depozitate temporar la fața locului, înainte de a fi transferate în instalații de eliminare autorizate de autoritățile de reglementare ale Regatului Unit.

Elementele combustibile uzate și deșeurile solide cu nivel intermediar de radioactivitate sunt depozitate temporar la fața locului, în așteptarea viitoarei disponibilități a unui depozit geologic. Nu se are în vedere reprocesarea combustibilului uzat.

| 4. | În cazul unor accidente de tipul și amploarea evacuărilor neprevăzute de efluenți radioactivi, avute în vedere în datele generale, dozele probabile la care ar fi expusă populația dintr-un stat membru nu ar fi semnificative din punctul de vedere al sănătății, ținând cont de nivelurile de referință stabilite în Directiva privind normele de securitate de bază (Directiva 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

4.

În cazul unor accidente de tipul și amploarea evacuărilor neprevăzute de efluenți radioactivi, avute în vedere în datele generale, dozele probabile la care ar fi expusă populația dintr-un stat membru nu ar fi semnificative din punctul de vedere al sănătății, ținând cont de nivelurile de referință stabilite în Directiva privind normele de securitate de bază (Directiva 2013/59/Euratom).

În concluzie, Comisia consideră că implementarea planului de eliminare a deșeurilor radioactive sub orice formă, provenite de la cele două reactoare EPR ale centralei nucleare Sizewell C, situată în Suffolk Coast, Regatul Unit, nu poate provoca nici în condiții normale de funcționare, nici în cazul unui accident de tipul și de amploarea evacuărilor neprevăzute de efluenți radioactivi, avute în vedere în datele generale, o contaminare radioactivă semnificativă din punctul de vedere al sănătății, a apei, a solului sau a spațiului aerian ale unui stat membru, având în vedere dispozițiile cuprinse în Directiva privind normele de securitate de bază (Directiva 2013/59/Euratom).

Adoptat la Bruxelles, 3 iunie 2021.

Pentru Comisie

Kadri SIMSON

Membru al Comisiei

---

(1)  De exemplu, în temeiul Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, aspectele de mediu necesită evaluări suplimentare. Cu titlu indicativ, Comisia ar dori să atragă atenția asupra dispozițiilor Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2014/52/UE, asupra Directivei 2001/42/CE privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului, precum și asupra Directivei 92/43/CEE privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică și asupra Directivei 2000/60/CE de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei.

1

(2)  Eliminarea deșeurilor radioactive în sensul punctului 1 din Recomandarea 2010/635/Euratom a Comisiei din 11 octombrie 2010 privind aplicarea articolului 37 din Tratatul Euratom (JO L 279, 23.10.2010, p. 36).

2

(3)  Directiva 2013/59/Euratom a Consiliului din 5 decembrie 2013 de stabilire a normelor de securitate de bază privind protecția împotriva pericolelor prezentate de expunerea la radiațiile ionizante (JO L 13, 17.1.2014, p. 1).

3

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 10.6.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 221/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 221/3

---

Concluziile Consiliului privind echitatea și incluziunea în educație și formare în vederea promovării succesului educațional pentru toți

(2021/C 221/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

ÎN CONTEXTUL:

| 1. | Pilonului european al drepturilor sociale, proclamat în comun de Parlamentul European, Consiliu și Comisie în cadrul Summitului Social de la Göteborg din 2017, în special al primului, al celui de al treilea și al celui de al unsprezecelea principiu al pilonului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rezoluției Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030), care stabilește ca primă prioritate strategică îmbunătățirea calității, a echității, a incluziunii și a reușitei pentru toți în educație și formare; |
| --- | --- |

2.

REAMINTIND contextul politic, astfel cum este prezentat în anexă;

DIN PERSPECTIVA:

| 3. | constatărilor prezentate în Monitorul educației și formării din 2020, care arată, printre altele, că:






  (a) | participarea la educația și îngrijirea timpurie (ECEC) de la vârsta de 4 ani este ridicată, cu puțin sub obiectivul pentru anul 2020 în domeniul educației și al formării, datorită eforturilor susținute depuse de statele membre, însă inegalitățile în materie de acces și calitate sunt în continuare o provocare; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

participarea la educația și îngrijirea timpurie (ECEC) de la vârsta de 4 ani este ridicată, cu puțin sub obiectivul pentru anul 2020 în domeniul educației și al formării, datorită eforturilor susținute depuse de statele membre, însă inegalitățile în materie de acces și calitate sunt în continuare o provocare;

| (b) | procentul în ceea ce privește persoanele care au părăsit timpuriu sistemul de educație și formare a fost de 10,2 % în 2019, apropiindu-se de îndeplinirea obiectivului pentru anul 2020 în domeniul educației și al formării. Cu toate acestea, pentru persoanele cu dizabilități, rata este de 20,3 %, iar elevii născuți în străinătate sunt mai susceptibili de a părăsi prematur școala decât colegii lor născuți în țară (22,2 % față de, respectiv, 8,9 %). Mai mulți băieți decât fete părăsesc timpuriu școala (11,9 % față de, respectiv, 4 %), iar acest decalaj a rămas, în mare parte, constant în ultimul deceniu; |
| --- | --- |

(b)

procentul în ceea ce privește persoanele care au părăsit timpuriu sistemul de educație și formare a fost de 10,2 % în 2019, apropiindu-se de îndeplinirea obiectivului pentru anul 2020 în domeniul educației și al formării. Cu toate acestea, pentru persoanele cu dizabilități, rata este de 20,3 %, iar elevii născuți în străinătate sunt mai susceptibili de a părăsi prematur școala decât colegii lor născuți în țară (22,2 % față de, respectiv, 8,9 %). Mai mulți băieți decât fete părăsesc timpuriu școala (11,9 % față de, respectiv, 4 %), iar acest decalaj a rămas, în mare parte, constant în ultimul deceniu;

| (c) | rezultatele studiului PISA din 2018 arată că UE nu și-a îndeplinit obiectivul pentru anul 2020 în domeniul educației și al formării de a reduce rezultatele slabe în materie de competențe de bază la mai puțin de 15 %. De fapt, la nivelul întregii UE, rezultatele slabe s-au înmulțit la științe și la citire și au rămas stabile la matematică în ultimul deceniu (22,5 % la citire, 22,9 % la matematică și 22,3 % la științe în UE-27). Diferențe semnificative din perspectiva genului în ceea ce privește nivelurile rezultatelor slabe persistă doar la citire, fiind înregistrate ponderi mai mari ale elevilor cu un nivel scăzut de cunoștințe în rândul băieților. În plus, rezultatele evidențiază importanța climatului școlar pentru bunăstarea și performanța elevilor; |
| --- | --- |

(c)

rezultatele studiului PISA din 2018 arată că UE nu și-a îndeplinit obiectivul pentru anul 2020 în domeniul educației și al formării de a reduce rezultatele slabe în materie de competențe de bază la mai puțin de 15 %. De fapt, la nivelul întregii UE, rezultatele slabe s-au înmulțit la științe și la citire și au rămas stabile la matematică în ultimul deceniu (22,5 % la citire, 22,9 % la matematică și 22,3 % la științe în UE-27). Diferențe semnificative din perspectiva genului în ceea ce privește nivelurile rezultatelor slabe persistă doar la citire, fiind înregistrate ponderi mai mari ale elevilor cu un nivel scăzut de cunoștințe în rândul băieților. În plus, rezultatele evidențiază importanța climatului școlar pentru bunăstarea și performanța elevilor;

| (d) | obiectivul de 40 % pentru anul 2020 în domeniul educației și al formării în ceea ce privește rata de absolvire a învățământului terțiar a fost atins de UE și de majoritatea statelor membre. Cu toate acestea, diferențele de gen persistă în UE, iar studenții cu mai puține oportunități au așteptări mai reduse în privința absolvirii învățământului terțiar (43,4 %) decât colegii lor (82,3 %); |
| --- | --- |

(d)

obiectivul de 40 % pentru anul 2020 în domeniul educației și al formării în ceea ce privește rata de absolvire a învățământului terțiar a fost atins de UE și de majoritatea statelor membre. Cu toate acestea, diferențele de gen persistă în UE, iar studenții cu mai puține oportunități au așteptări mai reduse în privința absolvirii învățământului terțiar (43,4 %) decât colegii lor (82,3 %);

| (e) | în ultimul deceniu, progresul înregistrat în ceea ce privește creșterea participării adulților la procesul de învățare a fost unul lent, iar participarea la nivelul statelor membre rămâne extrem de inegală. În 2019, rata de participare a adulților la învățare a fost de 10,8 % în UE-27, înregistrând o ușoară creștere de la 7,8 % în 2010, dar fiind încă departe de obiectivul de 15 %; |
| --- | --- |

(e)

în ultimul deceniu, progresul înregistrat în ceea ce privește creșterea participării adulților la procesul de învățare a fost unul lent, iar participarea la nivelul statelor membre rămâne extrem de inegală. În 2019, rata de participare a adulților la învățare a fost de 10,8 % în UE-27, înregistrând o ușoară creștere de la 7,8 % în 2010, dar fiind încă departe de obiectivul de 15 %;

| (f) | mediul socioeconomic este în continuare cel mai important factor care influențează rezultatele educaționale în UE, împiedicând o mare parte a tinerilor să își însușească un nivel adecvat de competențe de bază și constituind un obstacol în calea mobilității sociale ascendente; |
| --- | --- |

(f)

mediul socioeconomic este în continuare cel mai important factor care influențează rezultatele educaționale în UE, împiedicând o mare parte a tinerilor să își însușească un nivel adecvat de competențe de bază și constituind un obstacol în calea mobilității sociale ascendente;

| 4. | anchetei comunitare privind utilizarea TIC (tehnologiile informației și comunicațiilor) în gospodării și de către persoanele fizice, care arată că, în 2019, o cincime dintre tinerii (cu vârste cuprinse între 16 și 24 de ani) din UE încă nu aveau competențe digitale de bază; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Raportului Eurydice din 2020 privind „Echitatea în învățământul școlar din Europa: Structuri, politici și performanțele elevilor”, care identifică politicile și structurile asociate cu niveluri mai ridicate ale echității în performanțele elevilor și arată că echitatea în școală, atât din punctul de vedere al incluziunii, cât și al imparțialității, variază foarte mult în Europa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pandemiei de COVID-19 care, concomitent cu trecerea generalizată la predarea și învățarea digitală, a exercitat o presiune semnificativă asupra sistemelor de educație și formare din întreaga UE și, cel mai probabil, va avea un impact asupra progreselor înregistrate în direcția îndeplinirii mai multor obiective și indicatori la nivelul UE în domeniul educației și al formării, |
| --- | --- |

6.

CONSIDERĂ CĂ:

| 7. | În contextul noului cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) și având în vedere obiectivul său politic general de realizare a spațiului european al educației, este momentul să se treacă în revistă progresele înregistrate până în prezent în ceea ce privește îmbunătățirea echității și a incluziunii în educație și formare în vederea promovării succesului educațional pentru toți și să se dea un nou impuls cooperării la nivelul UE și depunerii de eforturi la nivel național în acest domeniu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Deși aspectele legate de echitate, educație incluzivă și succes în educație și formare au fost abordate de Consiliu, acestea nu au fost încă analizate în ansamblu și ca elemente interdependente și de intersecție care pot ajuta la determinarea capacității sistemelor de educație și formare de a asigura o educație și o formare de înaltă calitate, cu adevărat favorabile incluziunii sociale și coerente, imparțiale și de succes pentru toți, inclusiv învățarea pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

8.

| 9. | În special ca urmare a pandemiei mondiale de COVID-19, care a afectat toate sistemele de educație și formare, inclusiv ECEC, importanța îmbunătățirii echității și a incluziunii în educație și formare pentru asigurarea faptului că nimeni nu este lăsat în urmă a fost evidențiată de miniștrii educației din UE în cadrul mai multor dezbateri care au avut loc începând din 2020. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sistemele de educație și formare din Europa ar trebui să profite de faptul că incluziunea este una dintre principalele priorități în cadrul politicilor, al programelor de finanțare și al instrumentelor UE, precum noul program Erasmus+, care are în vedere măsuri specifice incluziunii; Fondul social european Plus, care sprijină promovarea accesului egal la educație și formare de înaltă calitate la toate nivelurile, în special pentru grupurile defavorizate; și Mecanismul de redresare și reziliență al UE, care ar trebui mobilizat pe deplin pentru abordarea inegalităților din domeniul educației, care au fost agravate de criza actuală. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Potențialul educației și al formării de a promova incluziunea este bine recunoscut în Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat în comun, precum și în planul de acțiune (1) al acestuia adoptat recent de Comisie, care subliniază faptul că educația și formarea sunt esențiale pentru deschiderea de noi oportunități pentru toți. |
| --- | --- |

11.

RECUNOAȘTE CĂ:

| 12. | Echitatea în ceea ce privește accesul, incluziunea și reușita pentru toți în educație și formare este un principiu de bază al educației și formării, însă realizarea acestui obiectiv reprezintă în continuare o provocare pentru sistemele de educație și formare din UE, fiind înregistrate diferențe semnificative între statele membre și în interiorul acestora. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Educația și formarea au un rol important în reducerea inegalităților, și anume a celor legate de statutul socioeconomic, de proveniența dintr-un context de migrație, de originea rasială sau etnică (2), de gen, de orientarea sexuală și de dizabilități, și există dovezi că sistemele de educație și formare cu cele mai bune performanțe sunt cele care pun accentul pe echitate și incluziune. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Cooperarea dintre instituțiile de educație și formare formală și nonformală are un impact deosebit de pozitiv asupra incluziunii sociale, astfel cum a fost evident în perioada pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Întrucât diversitatea și disparitățile continuă să se amplifice în societatea actuală, politica în domeniul educației și formării joacă un rol esențial în prevenirea discriminării și în promovarea incluziunii, a integrării și a respectului pentru diversitate în Uniunea Europeană. Prin urmare, sistemele de educație și formare trebuie să fie modelate astfel încât să se asigure faptul că toate grupurile și toate persoanele beneficiază de acces egal efectiv la oportunități de învățare de calitate și că acestea sunt în măsură să își finalizeze cu succes parcursul educațional sau de formare. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Trebuie să se depună în continuare eforturi pentru a se asigura creșterea numărului de cursanți care pot să finalizeze cu succes un ciclu secundar superior (sau echivalent) de educație sau formare și care pot să continue prin niveluri suplimentare de educație și formare sau de învățământul superior, iar aceste eforturi ar trebui să le permită cursanților să își dezvolte cunoștințe, aptitudini și competențe valoroase pentru viață și să își valorifice pe deplin potențialul. |
| --- | --- |

16.

| 17. | În ultimii ani, sistemele naționale și regionale de educație și formare au reușit să își îmbunătățească performanța în ceea ce privește asigurarea unei echități mai bune în materie de acces și incluziune, ceea ce poate susține succesul educațional, însă este necesar să se depună eforturi și să se întreprindă acțiuni și măsuri în continuare pentru a se îmbunătăți concomitent echitatea, incluziunea și succesul educațional. Este necesar inclusiv să se asigure o orientare de-a lungul vieții care să fie mai accesibilă și de înaltă calitate la toate nivelurile și pentru toate tipurile de educație și formare (3). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Noul program Erasmus+ dispune acum de mijloace consolidate pentru a promova mai bine incluziunea socială și echitatea și pentru a îmbunătăți comunicarea cu persoanele cu nevoi speciale și/sau cu mai puține oportunități, inclusiv prin sporirea accesului la activități de mobilitate pentru o gamă mai largă de cursanți, cadre didactice, formatori, formatori de cadre didactice și alte categorii de personal. |
| --- | --- |

18.

EVIDENȚIAZĂ CĂ:

| 19. | Toate persoanele, în toate etapele vieții lor, ar trebui să aibă posibilitatea de a dezvolta o gamă largă de competențe-cheie (4) pentru a prospera în viață, atât din punct de vedere profesional, cât și personal, și pentru a face față transformărilor actuale și viitoare din societate și economie, inclusiv în cadrul tranziției verzi și al celei digitale. Aceasta este o chestiune care ține atât de echitatea socială, cât și de competitivitatea UE. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Educația și formarea joacă un rol esențial în conturarea viitorului Europei și în asigurarea faptului că cetățenii se pot bucura de împlinirea și bunăstarea personală, sunt pregătiți să se adapteze și să lucreze pe o piață a forței de muncă în schimbare și se implică în calitate de cetățeni activi și responsabili. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Pandemia de COVID-19 a evidențiat și mai clar necesitatea de a se aborda provocările structurale de lungă durată dincolo de efectele imediate ale pandemiei, inclusiv în ceea ce privește bunăstarea și sănătatea mintală a copiilor care învață și a educatorilor. Această situație a accentuat necesitatea de a se asigura o educație și o formare, inclusiv ECEC, favorabile incluziunii și de înaltă calitate, care să fie puse la dispoziția tuturor cursanților, indiferent de gen, de mediul socioeconomic, etnic, religios sau cultural specific, de nevoile educaționale specifice sau de alte situații personale. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Egalitatea de șanse pentru toți în ceea ce privește accesul la educație și formare este esențială, însă nu suficientă: trebuie să se acorde o atenție deosebită intersecționalității chestiunilor; mai exact, există cursanți care se confruntă cu probleme suplimentare sau suprapuse, cum ar fi persoanele cu nevoi educaționale speciale sau cu dizabilități, persoanele aflate în situații personale dificile, persoanele care provin din medii socioeconomice defavorizate sau din contexte de migrație ori persoanele care aparțin minorităților, persoanele din zone aflate în depresiune economică sau din zone izolate, insulare sau îndepărtate, precum regiunile ultraperiferice ale UE. În aceeași ordine de idei, trebuie luate în considerare nevoile cursanților deosebit de dotați pentru ca aceștia să fie sprijiniți și ajutați să își valorifice pe deplin potențialul. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Îmbunătățirea echității și a incluziunii în educație și formare presupune, de asemenea, dezvoltarea conștientizării componentei de gen în procesele de predare și învățare, precum și în instituțiile de educație și formare și, totodată, contestarea și eliminarea stereotipurilor de gen și a prejudecăților și prevenirea discriminării pe criterii de gen sau orientare sexuală. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Sistemele de educație și formare ar trebui să țină cont de diversele nevoi, abilități și capacități individuale ale tuturor cursanților și să ofere tuturor oportunități de învățare, inclusiv să asigure legături cu contexte nonformale și informale, cum ar fi cooperarea cu centrele de educație pentru adulți, instituțiile sau centrele de activități pentru tineret și instituțiile culturale, printre altele. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Trebuie să se depună în continuare eforturi pentru a înzestra toți cursanții cu competențele sociale, emoționale, civice și interculturale necesare pentru a reafirma, a consolida și a promova valorile democratice ale UE, drepturile fundamentale, egalitatea de șanse, incluziunea socială și nediscriminarea, precum și pentru a promova cetățenia conștientă și activă. În acest scop, educația civică poate juca un rol esențial, prin asigurarea faptului că toți cursanții dobândesc o înțelegere și respect pentru toate formele de diversitate, dezvoltând astfel toleranță, atitudini democratice și o gândire critică și dobândind competențe pentru o cetățenie interculturală și activă. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Participarea la ECEC oferă o bază importantă pentru succesul personal, educațional și profesional viitor, care este deosebit de important pentru copiii care provin din medii defavorizate sau vulnerabile. Este în continuare necesar să crească nivelul de calitate, caracterul incluziv și accesibilitatea, inclusiv din punct de vedere financiar, ale sistemelor ECEC pentru a se asigura o egalitate de șanse efectivă, astfel încât toți copiii să participe la ECEC (5). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Părăsirea timpurie a sistemului de educație și formare și eșecul școlar expun tinerii la mai puține oportunități socioeconomice, în special în cazul persoanelor expuse diverselor riscuri și al celor care prezintă cea mai mare vulnerabilitate la excluziune. Trebuie să se depună în continuare eforturi pentru asigurarea unor sisteme cu adevărat favorabile incluziunii, în cadrul cărora toți cursanții să beneficieze de o educație de înaltă calitate și care să promoveze și să protejeze bunăstarea și sănătatea lor mintală. Acestea, corelate cu măsuri de prevenire și de sprijin bazate pe nevoile individuale ale cursanților și cu o orientare de-a lungul vieții de o calitate mai bună, sunt esențiale pentru reducerea ratei de părăsire timpurie a sistemelor de educație și formare și pentru orientarea cursanților către finalizarea cu succes a învățământului secundar superior (sau a unui nivel echivalent) și continuarea educației și formării sau înscrierea la o instituție de învățământ superior. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Este esențial să se promoveze îmbunătățirea realizărilor din domeniul educației și să se asigure sprijin pentru o tranziție lină către piața muncii, inclusiv prin promovarea, prin intermediul orientării de-a lungul vieții, a învățării pe tot parcursul vieții și a învățării în rândul adulților și, atunci când este necesar, în cadrul proceselor de „actualizare a competențelor” și de „recalificare”, a dezvoltării personale, academice și profesionale continue și a cetățeniei active. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Proporția elevilor cu rezultate slabe la învățătură este în continuare prea ridicată, iar, în Europa, cursanții care provin din medii defavorizate, din zone aflat în depresiune economică sau din zone izolate, insulare sau îndepărtate, cum ar fi regiunile ultraperiferice ale UE, sunt suprareprezentați în rândul elevilor cu rezultate slabe la învățătură și al persoanelor care au părăsit timpuriu școala. Prin urmare, este necesar să se identifice în continuare măsuri de politică în domeniul educației și formării care să poată stimula mai bine succesul educațional pentru toți cursanții, inclusiv abordări pedagogice inovatoare. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Educația și formarea profesională, inclusiv ucenicia și alte forme de învățare la locul de muncă, contribuie la echitate prin asigurarea faptului că programele de formare profesională sunt de înaltă calitate, favorabile incluziunii și accesibile tuturor, inclusiv grupurilor vulnerabile (6). |
| --- | --- |

30.

| 31. | De asemenea, învățarea în rândul adulților oferă oportunități flexibile tuturor, inclusiv grupurilor vulnerabile, pentru a avea acces la învățare și oferă o a doua șansă sau o cale alternativă pentru a dobândi competențe și calificări. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Cooperarea și schimbul de informații în timp util între instituțiile de educație și formare, activitățile pentru tineret și sectorul social ar permite detectarea timpurie a cursanților expuși riscului de părăsire timpurie a școlii și ar asigura măsuri de sprijin mai adecvate pentru tinerii vulnerabili, cum ar fi tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, inclusiv prin intermediul Garanției pentru tineret consolidate. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Învățământul superior are potențialul de a promova echitatea și incluziunea, facilitându-le studenților o tranziție lină de la învățământul secundar superior către învățământul superior și oferindu-le sprijin pe parcursul acesteia, susținând accesul la o educație de înaltă calitate și favorabilă incluziunii pentru toate tipurile de cursanți și promovând participarea grupurilor subreprezentate, inclusiv a cursanților netradiționali. De asemenea, acesta poate să implice și mai mult adulții, să promoveze actualizarea competențelor și recalificarea și să joace un rol în învățarea pe tot parcursul vieții, oferind alternative flexibile la programele complete, prin explorarea conceptului și a utilizării unei abordări europene a micro-certificatelor. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Activitatea desfășurată în cadrul Procesului Bologna este relevantă pentru dezvoltarea în continuare a dimensiunii sociale în învățământul superior. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Tehnologia digitală joacă un rol important în adaptarea, personalizarea și adecvarea mediilor de învățare și a pedagogiilor, a instrumentelor și a sarcinilor digitale față de o gamă diversă de cursanți. Aceasta poate promova o reală incluziune – cu condiția să se abordeze în paralel aspecte legate de decalajul digital, în ceea ce privește infrastructura digitală, conectivitatea și accesul la dispozitive, echipamente, resurse și competențe digitale, precum și accesibilitatea acestora pentru persoanele cu dizabilități. În plus, deși tehnologia digitală a permis educația la distanță în perioada pandemiei de COVID-19, această situație a scos în evidență disparitățile subiacente în ceea ce privește accesul la dispozitivele digitale și conectivitatea, precum și alte forme de diviziune digitală, cum ar fi competențele digitale ale cursanților, ale educatorilor și ale îngrijitorilor și disponibilitatea sprijinului pentru aceștia din urmă. |
| --- | --- |

35.

| 36. | O utilizare etică, responsabilă și incluzivă a tehnologiilor emergente, cum ar fi inteligența artificială, ar putea contribui, de asemenea, la reducerea diviziunii digitale și la promovarea unei predări și a unei învățări mai incluzive. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Extinderea accesului la medii de învățare virtuale oferă numeroase oportunități noi. Cu toate acestea, accesul mai frecvent și în creștere la medii de învățare virtuale și utilizarea acestora expun, de asemenea, cursanții unui risc mai mare de a fi supuși hărțuirii pe internet ori altor forme de hărțuire online sau de a deveni ținte ale dezinformării, și anume pe rețelele sociale. Trebuie să se depună eforturi în vederea educării cursanților și a formării educatorilor în domeniul siguranței online, precum și a conștientizării de către aceștia a riscurilor potențiale ale anumitor platforme sau instrumente online, pentru a se promova cu adevărat un mediu de învățare virtual sigur. În paralel, instituțiile de educație și formare ar trebui să dispună de orientări și proceduri clare pentru a aborda aceste probleme. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Cadrele didactice, formatorii, profesioniștii din domeniul ECEC și alte categorii de personal pedagogic, precum și liderii instituțiilor de educație și formare și consilierii în orientare, la toate nivelurile, sunt factori esențiali pentru sprijinirea echității, a incluziunii și a succesului în educație și formare pentru toți. Pentru a putea îndeplini această funcție, aceștia trebuie să fie foarte competenți și înzestrați cu aptitudinile, competențele și cunoștințele de bază necesare pentru a înțelege și a aborda dezavantajele educaționale, precum și pentru a preda și a educa în medii din ce în ce mai diverse, multilingve și multiculturale. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Educația inițială, integrarea și dezvoltarea profesională continuă a cadrelor didactice, a formatorilor și a altor categorii de educatori ar trebui să fie armonizate cu standardele naționale și regionale relevante, după caz, și cu procesele de dezvoltare ale instituțiilor de educație și formare. Acest lucru este esențial pentru stabilirea de noi abordări care să răspundă mai bine realităților noi și dificile, cum ar fi cele legate de tranziția digitală și tranziția verde. Trebuie să se depună eforturi pentru a se sprijini cadrele didactice, formatorii, liderii instituțiilor de educație și formare și consilierii în orientare în acțiunile de stimulare a echității, a calității în predare și a orientării de-a lungul vieții. În plus, trebuie să se depună eforturi pentru a se atrage cei mai buni candidați pentru profesia vizată și pentru a se remedia lipsa de cadre didactice, atunci când este necesar, prin strategii de recrutare mai bune și mai flexibile. În paralel, prin aceasta se va contribui la creșterea calității și a caracterului incluziv al instituțiilor de educație și formare, îmbunătățindu-se astfel guvernanța sistemelor de educație și formare. |
| --- | --- |

39.

INVITĂ STATELE MEMBRE, ÎN FUNCȚIE DE CONTEXTUL NAȚIONAL ȘI CONFORM PRINCIPIULUI SUBSIDIARITĂȚII:

| 40. | Să pună în aplicare măsuri de politică educațională și să urmărească, după caz, realizarea de reforme în sistemele de educație și formare, analizând întregul spectru al educației și formării și în cadrul unei abordări la nivelul întregii instituții, pentru a spori egalitatea de șanse și incluziunea și pentru a promova succesul educațional la toate nivelurile și pentru toate tipurile de educație și formare, și anume prin:






  (a) | abordarea diversității tot mai ample a cursanților și îmbunătățirea accesului la o educație și o formare de înaltă calitate și favorabile incluziunii pentru toți cursanții, inclusiv pentru cei care provin din grupurile defavorizate și vulnerabile, cum ar fi cursanții expuși riscului de sărăcie și de excluziune socială și cursanții cu nevoi specifice de învățare, persoanele cu dizabilități, persoanele cu un nivel mai scăzut de calificare/competențe, persoanele care provin din contexte de migrație, persoanele care aparțin minorităților și cursanții cu mai puține oportunități din cauza poziției lor geografice, a genului și/sau a situației lor defavorizate din punct de vedere socioeconomic; |
| --- | --- | --- |

40.

(a)

abordarea diversității tot mai ample a cursanților și îmbunătățirea accesului la o educație și o formare de înaltă calitate și favorabile incluziunii pentru toți cursanții, inclusiv pentru cei care provin din grupurile defavorizate și vulnerabile, cum ar fi cursanții expuși riscului de sărăcie și de excluziune socială și cursanții cu nevoi specifice de învățare, persoanele cu dizabilități, persoanele cu un nivel mai scăzut de calificare/competențe, persoanele care provin din contexte de migrație, persoanele care aparțin minorităților și cursanții cu mai puține oportunități din cauza poziției lor geografice, a genului și/sau a situației lor defavorizate din punct de vedere socioeconomic;

| (b) | promovarea unor strategii cuprinzătoare de succes educațional la nivel național și regional, bazate pe o cooperare intersectorială strânsă la toate nivelurile, pentru a se favoriza finalizarea cu succes a parcursurilor de educație și formare de nivel secundar superior (sau echivalent) și pentru a se reduce părăsirea timpurie a sistemelor de educație și formare și rezultatele slabe, inclusiv prin susținerea unei abordări la nivelul întregii instituții și a colaborărilor multidisciplinare în cadrul școlilor și în jurul acestora, cu o viziune globală a educației și formării favorabilă incluziunii și axată pe cursant, prin promovarea depistării timpurii a semnelor lipsei de implicare, prin consolidarea cadrelor individualizate de orientare și sprijin pentru cursanții expuși diverselor riscuri, precum și prin promovarea și sprijinirea implicării părinților, a îngrijitorilor, a familiilor și a comunităților; |
| --- | --- |

(b)

promovarea unor strategii cuprinzătoare de succes educațional la nivel național și regional, bazate pe o cooperare intersectorială strânsă la toate nivelurile, pentru a se favoriza finalizarea cu succes a parcursurilor de educație și formare de nivel secundar superior (sau echivalent) și pentru a se reduce părăsirea timpurie a sistemelor de educație și formare și rezultatele slabe, inclusiv prin susținerea unei abordări la nivelul întregii instituții și a colaborărilor multidisciplinare în cadrul școlilor și în jurul acestora, cu o viziune globală a educației și formării favorabilă incluziunii și axată pe cursant, prin promovarea depistării timpurii a semnelor lipsei de implicare, prin consolidarea cadrelor individualizate de orientare și sprijin pentru cursanții expuși diverselor riscuri, precum și prin promovarea și sprijinirea implicării părinților, a îngrijitorilor, a familiilor și a comunităților;

| (c) | depunerea de eforturi pentru a se asigura faptul că toți cursanții ating un nivel de referință în ceea ce privește stăpânirea competențelor de bază, inclusiv a competențelor digitale, acordându-se o atenție deosebită grupurilor expuse riscului de a avea rezultate slabe la învățătură și de a părăsi timpuriu sistemul de educație și formare, inclusiv identificarea unor reforme eficace ale politicilor pentru a se sprijini dobândirea la un nivel mai bun a competențelor de bază, în special în ceea ce privește programa de învățământ și/sau evaluarea și orientarea de-a lungul vieții, precum și capacitatea instituțiilor și a personalului de a inova și de a dezvolta abordări și medii de învățare axate pe cursanți; |
| --- | --- |

(c)

depunerea de eforturi pentru a se asigura faptul că toți cursanții ating un nivel de referință în ceea ce privește stăpânirea competențelor de bază, inclusiv a competențelor digitale, acordându-se o atenție deosebită grupurilor expuse riscului de a avea rezultate slabe la învățătură și de a părăsi timpuriu sistemul de educație și formare, inclusiv identificarea unor reforme eficace ale politicilor pentru a se sprijini dobândirea la un nivel mai bun a competențelor de bază, în special în ceea ce privește programa de învățământ și/sau evaluarea și orientarea de-a lungul vieții, precum și capacitatea instituțiilor și a personalului de a inova și de a dezvolta abordări și medii de învățare axate pe cursanți;

| (d) | depunerea de eforturi pentru se asigura faptul că toți cursanții, inclusiv cei deosebit de dotați, sunt sprijiniți în mod adecvat și că li se prezintă provocări intelectuale, în funcție de abilitățile și capacitățile lor, protejându-li-se totodată bunăstarea fizică, emoțională și psihologică; |
| --- | --- |

(d)

depunerea de eforturi pentru se asigura faptul că toți cursanții, inclusiv cei deosebit de dotați, sunt sprijiniți în mod adecvat și că li se prezintă provocări intelectuale, în funcție de abilitățile și capacitățile lor, protejându-li-se totodată bunăstarea fizică, emoțională și psihologică;

| (e) | menținerea instituțiilor de educație și formare ca medii sigure, fără violență, rasism, violență psihologică, hărțuire pe internet, hărțuire sexuală, sexism, discursuri dăunătoare, dezinformare, informare greșită și orice formă de discriminare; |
| --- | --- |

(e)

menținerea instituțiilor de educație și formare ca medii sigure, fără violență, rasism, violență psihologică, hărțuire pe internet, hărțuire sexuală, sexism, discursuri dăunătoare, dezinformare, informare greșită și orice formă de discriminare;

| (f) | stimularea unui mediu de învățare sigur, primitor și propice, inclusiv online, în care toți cursanții să aibă posibilitatea de a crește și a se dezvolta ca indivizi și membri ai comunității, precum și de a se simți respectați, apreciați și recunoscuți pentru talentele și nevoile lor specifice, stabilindu-se totodată niveluri corespunzător de ridicate ale așteptărilor pentru toți cursanții și asigurând bunăstarea lor individuală; |
| --- | --- |

(f)

stimularea unui mediu de învățare sigur, primitor și propice, inclusiv online, în care toți cursanții să aibă posibilitatea de a crește și a se dezvolta ca indivizi și membri ai comunității, precum și de a se simți respectați, apreciați și recunoscuți pentru talentele și nevoile lor specifice, stabilindu-se totodată niveluri corespunzător de ridicate ale așteptărilor pentru toți cursanții și asigurând bunăstarea lor individuală;

| (g) | asigurarea faptului că procesele interne și externe de asigurare a calității în instituțiile de educație și formare iau în considerare aspectele legate de echitate în ceea ce privește accesul, incluziunea și succesul educațional pentru toți cursanții; |
| --- | --- |

(g)

asigurarea faptului că procesele interne și externe de asigurare a calității în instituțiile de educație și formare iau în considerare aspectele legate de echitate în ceea ce privește accesul, incluziunea și succesul educațional pentru toți cursanții;

| (h) | luarea în considerare, în funcție de contextele naționale și regionale, a punerii în aplicare a unor politici eficace de orientare de-a lungul vieții, punându-se la dispoziție orientare profesională și oportunități pentru dezvoltarea de competențe profesionale la toate nivelurile și pentru toate tipurile de educație și formare, inclusiv în vederea sprijinirii tranzițiilor profesionale ale cetățenilor pe tot parcursul vieții acestora; |
| --- | --- |

(h)

luarea în considerare, în funcție de contextele naționale și regionale, a punerii în aplicare a unor politici eficace de orientare de-a lungul vieții, punându-se la dispoziție orientare profesională și oportunități pentru dezvoltarea de competențe profesionale la toate nivelurile și pentru toate tipurile de educație și formare, inclusiv în vederea sprijinirii tranzițiilor profesionale ale cetățenilor pe tot parcursul vieții acestora;

| (i) | promovarea multilingvismului în instituțiile de educație și formare prin valorificarea și mobilizarea mediilor lingvistice ale cursanților, determinându-se astfel atât consolidarea competenței în limba de școlarizare, cât și sprijinirea dobândirii de noi competențe lingvistice; |
| --- | --- |

(i)

promovarea multilingvismului în instituțiile de educație și formare prin valorificarea și mobilizarea mediilor lingvistice ale cursanților, determinându-se astfel atât consolidarea competenței în limba de școlarizare, cât și sprijinirea dobândirii de noi competențe lingvistice;

| (j) | asigurarea accesului ușor la oportunități de învățare și la contexte favorabile incluziunii și asigurarea de măsuri de sprijin individualizate în medii de învățare care să maximizeze dezvoltarea academică și socială pentru persoanele cu dizabilități în vederea facilitării educației acestora (7); |
| --- | --- |

(j)

asigurarea accesului ușor la oportunități de învățare și la contexte favorabile incluziunii și asigurarea de măsuri de sprijin individualizate în medii de învățare care să maximizeze dezvoltarea academică și socială pentru persoanele cu dizabilități în vederea facilitării educației acestora (7);

| (k) | depunerea de eforturi pentru prevenirea dificultăților psihologice în rândul cursanților și sprijinirea cursanților cu dificultăți psihologice, inclusiv prin asigurarea accesului la asistență de specialitate, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(k)

depunerea de eforturi pentru prevenirea dificultăților psihologice în rândul cursanților și sprijinirea cursanților cu dificultăți psihologice, inclusiv prin asigurarea accesului la asistență de specialitate, dacă este necesar.

| 41. | Să încurajeze un dialog extins, cooperarea și abordările inovatoare între autoritățile publice, instituțiile de educație și formare și principalele părți interesate, cum ar fi comunitățile locale, administrațiile locale și regionale, părinții și îngrijitorii, familia extinsă, actorii din domeniul tineretului, mediatorii sociali și culturali, voluntarii, partenerii sociali, angajatorii și societatea civilă, pentru a asigura instituirea unor strategii de educație și formare incluzive care să promoveze echitatea și incluziunea și să răspundă nevoilor întregii comunități. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Să încurajeze asigurarea de oportunități de învățare pentru toți cursanții în vederea implicării acestora în parcursuri flexibile de educație și formare pe tot parcursul vieții, inclusiv prin validarea învățării anterioare, inclusiv în contexte nonformale și informale și abordări flexibile, inclusiv prin explorarea conceptului și a utilizării unei abordări europene a micro-certificatelor, fără a submina totuși principiul de bază al programelor de studii complete în educația și formarea inițială. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Să încurajeze și să faciliteze accesul la servicii ECEC de înaltă calitate pentru toți copiii, indiferent de situația lor personală, familială sau socială, și să continue procesul de punere în aplicare a cadrului european de calitate pentru sisteme ECEC de înaltă calitate, inclusiv prin continuarea investițiilor în ECEC pentru a se oferi acces unui număr mai mare de copii și pentru a se îmbunătăți standardele de calitate. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Să ofere o a doua șansă, inclusiv parcursuri flexibile de actualizare a competențelor și recalificare, adulților care au abandonat educația și formarea inițială fără calificare sau cu un nivel scăzut de calificare. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Să exploreze oportunitățile de dezvoltare și îmbunătățire a sistemelor naționale de colectare, monitorizare și evaluare a datelor, care să fie defalcate în funcție de sex și alți parametri relevanți, ceea ce ar permite statelor membre să evalueze impactul inițiativelor politice individuale, contribuind astfel la măsurarea progreselor înregistrate în promovarea echității, a incluziunii și a succesului în sistemele de educație și formare. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Să recurgă în continuare la Agenția Europeană pentru Educație Specială și Incluzivă, după caz, pentru a pune în aplicare, a monitoriza, a documenta și a disemina abordări incluzive reușite în sistemele de educație și formare. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Să valorifice pe deplin instrumentele europene de colaborare pentru instituțiile de educație și formare, cum ar fi platformele eTwinning, School Education Gateway și EPALE (Platforma electronică pentru educația adulților în Europa), pentru a consolida cooperarea și schimbul de informații, bune practici și resurse în ceea ce privește promovarea echității, a incluziunii și a succesului educațional în instituțiile de educație și formare. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Să crească disponibilitatea, accesul, accesibilitatea și calitatea echipamentelor și a infrastructurii digitale, a conectivității, a resurselor educaționale și a pedagogiilor deschise și digitale la toate nivelurile de educație și formare, cu furnizarea de sprijin specific pentru a asigura accesul efectiv al cursanților defavorizați și al cursanților cu dizabilități de toate vârstele, abordând totodată necesitatea dezvoltării unor aptitudini și competențe digitale de bază și avansate la toate nivelurile și pentru toate tipurile de educație și formare în vederea valorificării pe deplin a potențialului educației digitale în perspectiva creării unor medii de predare și învățare mai favorabile incluziunii și succesului. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Să se asigure că cadrele didactice, formatorii, profesioniștii din domeniul ECEC, personalul didactic și alte categorii de educatori, precum și liderii instituțiilor de educație și formare de la toate nivelurile primesc tot sprijinul de care au nevoie, inclusiv educația inițială, integrarea în profesie și dezvoltarea profesională continuă necesare pentru a înțelege și a aborda dezavantajele educaționale, precum și pentru a combate prejudecățile și manifestările individuale părtinitoare, pentru a promova o adevărată incluziune și un succes real, pentru a aborda diversitatea, pentru a încuraja motivația adecvată pentru învățare și pentru a oferi rezultate ale învățării de înaltă calitate pentru un grup-țintă divers, în cooperare cu alte părți interesate. Aceasta include sprijinirea dezvoltării competențelor digitale de bază și avansate și a pedagogiilor inovatoare, precum și a dezvoltării de competențe sociale și emoționale, promovând în același timp bunăstarea și sănătatea mintală a educatorilor. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Să abordeze lipsa de personal didactic – dacă este cazul – în special în cadrul educației pentru nevoi speciale și în medii multiculturale și multilingve. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Să continue punerea în aplicare a angajamentelor asumate prin Declarația de la Paris din 2015, și anume prin educația civică, pentru a promova cetățenia activă și pentru a cultiva toleranța și atitudinile democratice, competențele interculturale, alfabetizarea digitală și mediatică și gândirea critică. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Să utilizeze pe deplin, în funcție de nevoile naționale sau regionale, toate mecanismele și programele de finanțare regionale, naționale și ale UE disponibile, cum ar fi Erasmus+, Fondul social european Plus, împreună cu alte fonduri structurale și de investiții europene, InvestEU și noile oportunități din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, în vederea favorizării investițiilor sustenabile în sisteme de educație și formare echitabile și favorabile incluziunii pentru a promova succesul educațional pentru toți. |
| --- | --- |

52.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN CONFORMITATE CU COMPETENȚELE LOR ȘI ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

| 53. | Să valorifice la maximum oportunitățile disponibile în noul Cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030), prin intermediul metodei deschise de coordonare, pentru a promova schimbul de bune practici și de abordări inovatoare cu privire la modalitățile de realizare a unei educații și a unei formări mai echitabile și mai favorabile incluziunii, care să promoveze succesul, și anume prin consolidarea învățării reciproce și inter pares și, dacă este necesar, prin desfășurarea de acțiuni de cercetare și studii pentru a promova elaborarea de politici bazată pe elemente concrete și pentru a dezvolta și disemina practici de succes în materie de politici privind echitatea, incluziunea și succesul pentru toți în educație și formare. |
| --- | --- |

53.

Să valorifice la maximum oportunitățile disponibile în noul Cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030), prin intermediul metodei deschise de coordonare, pentru a promova schimbul de bune practici și de abordări inovatoare cu privire la modalitățile de realizare a unei educații și a unei formări mai echitabile și mai favorabile incluziunii, care să promoveze succesul, și anume prin consolidarea învățării reciproce și inter pares și, dacă este necesar, prin desfășurarea de acțiuni de cercetare și studii pentru a promova elaborarea de politici bazată pe elemente concrete și pentru a dezvolta și disemina practici de succes în materie de politici privind echitatea, incluziunea și succesul pentru toți în educație și formare.

INVITĂ COMISIA CA, ÎN CONFORMITATE CU TRATELE ȘI RESPECTÂND PE DEPLIN PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

| 54. | Să colaboreze cu statele membre pe marginea inițiativelor anunțate de Comisie în contextul Agendei pentru competențe în Europa, al spațiului european al educației și al Planului de acțiune pentru educația digitală 2021-2027, care vor îmbunătăți echitatea, incluziunea și succesul în educație și formare, precum și în contextul Strategiei privind drepturile copilului, al Strategiei privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030 și al Planului de acțiune privind punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, inclusiv al Garanției pentru copii. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Să lucreze la o inițiativă având drept scop elaborarea, împreună cu statele membre, a unor orientări de politică privind reducerea rezultatelor slabe și creșterea ratei de absolvire a unui ciclu secundar superior (sau echivalent) de educație și formare, privind contribuția la creșterea nivelurilor de competență, privind disocierea nivelului de instruire de mediul socioeconomic și privind prevenirea șomajului în rândul tinerilor. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Să pună în aplicare dialogul strategic cu statele membre, axându-se pe dezvoltarea unui ecosistem digital de înaltă performanță, precum și pe îmbunătățirea aptitudinilor și a competențelor digitale pentru transformarea digitală a educației și a formării. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Să definească pentru statele membre orientări de politică privind învățarea on-line și la distanță în învățământul primar și secundar pentru a crește gradul de incluziune și flexibilitatea educației școlare și pentru a îmbunătăți, în cazul tuturor cursanților, dezvoltarea unor competențe extinse. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Să sprijine cooperarea dintre organizațiile relevante ale părților interesate la nivel european, național și regional și autoritățile statelor membre responsabile cu educația și formarea, astfel încât acestea să își poată aduce aportul comun la recomandările de politică privind abordări inovatoare și multidisciplinare ale predării și învățării în vederea dezvoltării de competențe de bază. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Să consolideze cooperarea privind echitatea în ceea ce privește accesul, incluziunea și succesul pentru toți în educație și formare cu instituțiile și agențiile europene relevante, cum ar fi Agenția Europeană pentru Educație Specială și Incluzivă, precum și cu organizațiile internaționale relevante, cum ar fi Consiliul Europei, OCDE, Organizația Națiunilor Unite și UNESCO, în colaborare cu statele membre. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Să lucreze, pe baza avizului experților Grupului permanent pentru indicatori și criterii de referință și integrând acest aviz, la propuneri privind posibili indicatori sau posibile ținte la nivelul UE în domeniul echității și al incluziunii. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Să exploreze posibilitățile de a dezvolta și a îmbunătăți colectarea de date la nivel european, și anume în cadrul Eurostat, pentru a facilita evaluarea inițiativelor și a măsurilor de politică ce promovează echitatea, incluziunea și succesul în sistemele de educație și formare din UE, evitând totodată sarcinile suplimentare pentru statele membre. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Să apeleze la Grupul de experți privind investițiile de calitate în educație și formare, în strânsă cooperare cu statele membre, pentru a explora modul în care investițiile eficiente și eficace în competențele oamenilor și în infrastructură ar putea contribui la promovarea echității și a incluziunii în educație și formare. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Să convoace un grup de experți pentru a elabora propuneri privind strategii de creare a unor medii de învățare propice pentru grupurile expuse riscului de a avea rezultate slabe la învățătură și de sprijinire bunăstării în școli. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Să convoace un grup de experți care să se concentreze asupra promovării alfabetizării digitale și a combaterii dezinformării, care sunt elemente esențiale pentru crearea unei experiențe online sigure, autonomizante și favorabile incluziunii pentru toți. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Doc. COM(2021) 102 final.

(2)  Se face trimitere la Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică.

(3)  În conformitate cu Rezoluția Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind o mai bună integrare a orientării de-a lungul vieții în strategiile de învățare de-a lungul vieții.

(4)  Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (JO C 189, 4.6.2018, p. 1).

(5)  În conformitate cu Recomandarea Consiliului din 22 mai 2019 privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor.

(6)  În conformitate cu Recomandarea Consiliului din 24 noiembrie 2020 privind educația și formarea profesională pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență.

(7)  În conformitate cu Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și cu Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030.

---

ANEXĂ

Context politic

1.

Concluziile Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020) (12 mai 2009)

2.

Recomandarea Consiliului privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii (28 iunie 2011)

3.

Rezoluția Consiliului privind un plan european reînnoit pentru învățarea în rândul adulților (20 decembrie 2011)

4.

Recomandarea Consiliului privind validarea învățării nonformale și informale (20 decembrie 2012)

5.

Declarația privind promovarea prin educație a spiritului cetățenesc și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării (Paris, 17 martie 2015)

6.

Raportul comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020) – Noi priorități pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (23-24 noiembrie 2015)

7.

Concluziile Consiliului privind reducerea părăsirii timpurii a școlii și promovarea succesului școlar (15 decembrie 2015)

8.

Recomandarea Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți (19 decembrie 2016)

9.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind incluziunea în diversitate pentru a se atinge o educație de înaltă calitate pentru toți (17 februarie 2017)

10.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Dezvoltarea școlilor și calitatea excelentă a predării pentru un început bun în viață (30 mai 2017)

11.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Consolidarea identității europene prin educație și cultură: Contribuția Comisiei Europene la reuniunea liderilor de la Göteborg (17 noiembrie 2017)

12.

Recomandarea Consiliului privind promovarea valorilor comune, a educației favorabile incluziunii și a dimensiunii europene a predării (22 mai 2018)

13.

Concluziile Consiliului privind trecerea la o viziune a unui Spațiu european al educației (22 mai 2018)

14.

Recomandarea Consiliului privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate (26 noiembrie 2018)

15.

Recomandarea Consiliului privind o abordare globală a predării și învățării limbilor (22 mai 2019)

16.

Recomandarea Consiliului privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor (22 mai 2019)

17.

Rezoluția Consiliului privind dezvoltarea în continuare a spațiului european al educației pentru a sprijini sisteme de educație și formare orientate către viitor (8 noiembrie 2019)

18.

Concluziile Consiliului privind cadrele didactice și formatorii europeni pentru viitor (9 iunie 2020)

19.

Concluziile Consiliului privind combaterea crizei provocate de pandemia de COVID-19 în educație și formare (16 iunie 2020)

20.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată – Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței (1 iulie 2020)

21.

O Uniune a egalității: Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025 (18 septembrie 2020)

22.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind realizarea Spațiului european al educației până în 2025 (30 septembrie 2020)

23.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027 – Resetarea educației și formării pentru era digitală (30 septembrie 2020)

24.

Recomandarea Consiliului privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență (24 noiembrie 2020)

25.

Concluziile Consiliului privind educația digitală în societățile cunoașterii din Europa (24 noiembrie 2020)

26.

Declarația de la Osnabrück privind educația și formarea profesională ca factor de redresare și de tranziție echitabilă către economii digitale și verzi (30 noiembrie 2020)

27.

Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) (18 februarie 2021)

28.

Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030 (3 martie 2021)

29.

Strategia UE privind drepturile copilului (24 martie 2021).

---

| 10.6.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 221/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 221/14

---

Concluziile Consiliului

referitoare la inițiativa privind universitățile europene – Crearea de legături între învățământul superior, cercetare, inovare și societate: pregătirea terenului pentru o nouă dimensiune a învățământului superior european

(2021/C 221/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

REAMINTIND contextul politic al acestei chestiuni, astfel cum este prezentat în anexa la prezentele concluzii,

EVIDENȚIIND CĂ:

| 1. | Concluziile Consiliului European din 14 decembrie 2017 au invitat statele membre, Consiliul și Comisia Europeană să avanseze cu lucrările legate de consolidarea parteneriatelor strategice între instituții de învățământ superior din întreaga UE și de încurajarea creării, până în 2024, a aproximativ 20 de „universități europene”, constând în rețele ascendente de instituții de învățământ superior din întreaga UE, care vor permite studenților să obțină o diplomă de învățământ superior prin combinarea studiilor din mai multe țări din UE și vor contribui la competitivitatea internațională a universităților europene, |
| --- | --- |

1.

| 2. | În concluziile sale din 28 iunie 2018, Consiliul European a solicitat încurajarea cooperării dintre cercetare, inovare și educație, inclusiv prin intermediul inițiativei privind universitățile europene, |
| --- | --- |

2.

| 3. | Concluziile Consiliului din 22 mai 2018 privind trecerea la o viziune a unui Spațiu european al educației (SEE) au recunoscut, încă o dată, rolul emblematic pe care l-ar putea juca „universitățile europene” în crearea unui Spațiu european al educației în ansamblu, |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rezoluția Consiliului din 8 noiembrie 2019 privind dezvoltarea în continuare a SEE pentru a sprijini sisteme de educație și formare orientate către viitor a aprobat dezvoltarea în continuare a inițiativei privind universitățile europene, considerând că aceasta ar putea fi o evoluție radicală în ceea ce privește cooperarea interinstituțională, oferind diverse viziuni, modele și teme de interacțiune care pot servi drept surse de inspirație pentru dezvoltarea viitoare a Spațiului european al educației, în conformitate cu nevoile în schimbare ale societății, |
| --- | --- |

4.

| 5. | În dezbaterea de orientare comună, prima de acest fel, care s-a desfășurat la 8 noiembrie 2019, miniștrii finanțelor și educației au subliniat necesitatea de a intensifica investițiile efective și eficiente în educație și formare, aptitudini și competențe sub aspectul calității, cantității, incluziunii și echității (1), |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rezoluția Consiliului din 27 februarie 2020 privind educația și formarea în cadrul semestrului european a recunoscut, încă o dată, investițiile în educație și formare ca fiind cele mai eficace investiții care pot fi făcute în oameni și în viitor, precum și rentabilitatea socială și economică a acestora pentru indivizi, angajatori și societate în general, |
| --- | --- |

6.

| 7. | În Agenda pentru competențe în Europa, adoptată de Comisie la 30 iunie 2020, se preconizează că „universitățile europene” vor stabili standarde pentru transformarea instituțiilor de învățământ superior din întregul SEE și din întregul Spațiu european de cercetare (SEC), ceea ce va permite ca învățarea pe tot parcursul vieții și mobilitatea talentelor să devină realitate, Acest lucru va fi realizat, în special, prin implementarea integrală a inițiativei privind universitățile europene în cadrul programelor Erasmus+ 2021-2027 și Orizont Europa, precum și prin elaborarea unui cadru european al competențelor pentru cercetători, |
| --- | --- |

7.

| 8. | În concluziile Consiliului din 1 decembrie 2020 privind noul SEC, Consiliul a subliniat necesitatea unor sinergii și interconexiuni mai puternice între SEC și elementele legate de învățământul superior ale SEE și a identificat transformările instituționale, carierele în cercetare, educația științifică, formarea, cooperarea internațională și diseminarea cunoștințelor ca posibile domenii pentru o cooperare mai fermă și, de asemenea, a sprijinit dezvoltarea în continuare a alianțelor universitare europene ca exemplu emblematic pentru instituții de învățământ superior moderne și incluzive ale viitorului din Europa, |
| --- | --- |

8.

| 9. | În Comunicatul de la Roma din 2020, adoptat la 19 noiembrie 2020 în cadrul conferinței ministeriale a Spațiului european al învățământului superior (SEIS), miniștrii responsabili de învățământul superior au declarat că alianțele formate în cadrul inițiativei privind universitățile europene reprezintă o modalitate importantă de explorare a unei cooperări sistemice mai profunde, la scară mai largă, care se poate dovedi utilă pentru detectarea și depășirea obstacolelor din calea unei cooperări transnaționale mai strânse a instituțiilor de învățământ superior în viitor, |
| --- | --- |

9.

| 10. | Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) a stabilit drept a patra prioritate strategică consolidarea învățământului superior european, recunoscând că, în următorul deceniu, instituțiile de învățământ superior vor fi încurajate să găsească noi forme de cooperare mai strânsă, și anume prin crearea de alianțe transnaționale, inclusiv prin implementarea deplină a inițiativei privind universitățile europene, |
| --- | --- |

10.

| 11. | În concluziile sale din 28 mai 2021 privind Spațiul european de cercetare: aprofundarea SEC prin asigurarea unor cariere și condiții de muncă atractive și durabile pentru cercetători, |
| --- | --- |

11.

CONȘTIENT CĂ:

| 12. | Politicile privind învățământul superior sunt decise la nivelul fiecărui stat membru, la nivel național sau regional, în conformitate cu principiul subsidiarității. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Instituțiile de învățământ superior sunt autonome. Libertatea academică și științifică este un principiu central al misiunii și al activităților lor (2). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Instituțiile europene de învățământ superior se bucură de o diversitate bogată din punctul de vedere al istoriei, structurilor organizaționale și domeniilor lor de studiu, precum și al regiunilor în care sunt situate și la care sunt conectate. |
| --- | --- |

14.

| 15. | „Universitățile europene” se află încă într-un stadiu incipient și sunt necesare mai multe evaluări și informații bazate pe dovezi cu privire la cele 41 de proiecte-pilot selectate și la rezultatele acestora pentru a sprijini politici coerente și orientate către viitor. |
| --- | --- |

15.

| 16. | „Universitățile europene” sunt deschise partenerilor din toate tipurile de instituții de învățământ superior, creând legături între parteneri din mediul universitar și din afara acestuia și piața forței de muncă, acoperind în general forme de cooperare diverse, cu o sferă geografică largă în întreaga Europă. |
| --- | --- |

16.

| 17. | „Universitățile europene” vor contribui în mod decisiv la realizarea viziunii ambițioase a unui SEE și a unui SEC inovatoare, competitive și atractiv la nivel mondial, în deplină sinergie cu SEIS, contribuind la stimularea dimensiunii de excelență a învățământului superior, a cercetării și a inovării, promovând în același timp egalitatea de gen, incluziunea și echitatea, permițând o cooperare transnațională fluidă și ambițioasă între instituțiile de învățământ superior din Europa și inspirând transformarea învățământului superior. |
| --- | --- |

17.

| 18. | „Universitățile europene” au potențialul de a avea un rol esențial în adaptarea educației, formării și cercetării la era digitală, în conformitate cu Planul de acțiune pentru educația digitală (2021-2027), cu SEE și cu SEC, prin dezvoltarea unor campusuri interuniversitare europene. Această inițiativă va stimula sinergiile dintre învățământul superior și cercetare, prin implementarea unor modele inovatoare de învățare și predare digitală, prin intermediul practicilor științei deschise, ale educației deschise și ale datelor deschise (3), |
| --- | --- |

18.

CONSTATĂ CĂ:

| 19. | După două cereri de propuneri Erasmus+, completate cu sprijin din partea Orizont 2020, 41 de alianțe-pilot între „universități europene”, care implică peste 280 de instituții de învățământ superior, acoperind 5 % din toate instituțiile de învățământ superior din întreaga Europă, și care au potențialul de a implica 20 % dintre studenții europeni, lucrează în prezent în direcția viziunii lor comune și a schimbării instituționale, vizând un impact structural, sistemic și durabil asupra educației și formării, cercetării și inovării, precum și serviciul adus societății. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Primele două cereri de propuneri au urmărit un echilibru potrivit între calitate și excelență, pe de o parte, și o acoperire geografică echitabilă și incluzivă, pe de altă parte, sprijinind educația inovatoare, transferul de cunoștințe, cercetarea și inovarea, în vederea atingerii obiectivelor inițiativei, cum ar fi coeziunea și competitivitatea europeană și totodată promovarea valorilor europene și consolidarea identității europene. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Instituțiile de învățământ superior s-au dovedit a fi reziliente în gestionarea impactului pandemiei de COVID-19, însă pandemia a reliefat, de asemenea, deficiențe în ceea ce privește accesul și sprijinul echitabile pentru studenți, personal și cercetători, mai ales cei cu mai puține oportunități și cu competențe digitale mai reduse, precum și pentru cercetătorii mobili aflați la început de carieră. Un sondaj (4) a arătat că membrii primelor 17 „universități europene” au simțit că a face parte dintr-o alianță i-a ajutat să facă față crizei și prezintă probabilitatea de a le permite să se redreseze mai rapid prin punerea în comun a resurselor lor și a punctelor lor forte. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Piețele europene ale forței de muncă se transformă rapid, din cauza dezvoltării tehnologice, a tranziției digitale și a celei verzi și a restructurării economiei, dar și sub influența pandemiei de COVID-19. Sunt necesare oportunități și modele de învățare flexibile pentru toate etapele vieții și cu valențe interdisciplinare și transsectoriale. Aceasta este o oportunitate pentru instituțiile de învățământ superior de a elabora programe de învățământ și de studii inovatoare, precum și oferte de învățare flexibile și parcursuri de învățare alternative, pentru a spori calitatea, incluziunea și egalitatea de gen în învățământul superior și, de asemenea, pentru a dezvolta agende de educație și cercetare care să răspundă tranziției digitale și celei verzi și provocărilor socioeconomice fundamentale, rămânând totodată angajate în direcția excelenței. |
| --- | --- |

22.

| 23. | „Universitățile europene” au potențialul de a promova antreprenoriatul și competențele transversale și de a stimula inovarea printr-un flux de talente creative pentru a sprijini constituirea și extinderea întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor în Europa, îndeosebi prin instituirea și consolidarea transferului de tehnologie sau prin schimbul de cunoștințe și de capacități de transfer de tehnologie, sprijinind astfel, în mod potențial, dezvoltarea unor concepte noi emergente care ar putea conduce la inovații radicale sau creatoare de piețe. |
| --- | --- |

23.

| 24. | „Universitățile europene” dezvoltă abordări bazate pe provocări în ceea ce privește educația, cercetarea și inovarea desfășurate în comun, în vederea sporirii masei critice interdisciplinare; ele partajează capacitățile și pun în comun resursele, consolidând atractivitatea carierelor academice și de cercetare, sprijinind schimbările instituționale, de exemplu, prin planuri incluzive din perspectiva egalității de gen și consolidând cooperarea cu actorii ecosistemului din jur; ele depun eforturi în direcția științei deschise și a educației deschise, colaborând cu cetățenii pentru soluționarea provocărilor societale și consolidând excelența în educație și cercetare pentru competitivitate la nivel mondial. |
| --- | --- |

24.

SALUTĂ:

| 25. | Faptul că mulți membri ai comunității europene a învățământului superior și multe dintre părțile interesate cu privire la aceasta au răspuns pozitiv la inițiativă și, prin urmare, au facilitat progresele înregistrate deja. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Implementarea integrală a inițiativei privind universitățile europene în cadrul programelor Erasmus+ 2021-2027 și Orizont Europa și sinergiile preconizate cu alte programe, ca parte a dezvoltării unor noi strategii durabile comune și integrate pe termen lung privind educația și formarea, cercetarea, inovarea și serviciile aduse societății, consolidând pătratul cunoașterii (5). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Inițiativa privind universitățile europene urmărește îmbunătățirea calității și un nivel ambițios de cooperare extinsă între instituțiile de învățământ superior din întreaga Europă, exploatând totodată sinergiile cu, de exemplu, programele de masterat comune Erasmus Mundus, parteneriatele de cooperare și alianțele pentru inovare ale programului Erasmus+, comunitățile de cunoaștere și inovare ale Institutului European de Inovare și Tehnologie (CCI-EIT), Consiliul European pentru Inovare (CEI), acțiunile Marie Skłodowska Curie (MSCA) ale programului Orizont Europa sau parteneriatele strategice din cadrul programelor de cooperare naționale, regionale și europene și cu alte modele de cooperare de succes existente. |
| --- | --- |

27.

RECUNOAȘTE CĂ:

| 28. | Inițiativa privind universitățile europene urmărește să contribuie la o Europă mai unită, mai inovatoare, mai digitală, mai conectată și mai verde, deschisă întregii lumi, prin sporirea rezilienței, a excelenței, a incluziunii geografice și sociale, a egalității de gen, a atractivității și a competitivității internaționale a instituțiilor europene de învățământ superior. |
| --- | --- |

28.

| 29. | „Universitățile europene” vizează să contribuie la calitatea cooperării transnaționale prin strategii interinstituționale care combină învățarea și predarea, cercetarea, inovarea și transferul de cunoștințe către economie și societate și contribuie la schimbarea de la nivelul societal și al politicilor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | „Universitățile europene” pot fi acceleratori importanți pentru transformarea metodelor de învățare și predare și inovarea legată de acestea. Ele sunt totodată platforme importante pentru dezvoltarea în continuare a dimensiunilor cercetării și inovării în cadrul instituțiilor de învățământ superior, care trebuie să vizeze activități de învățare bazate pe cercetare, precum și cariere de cercetare și predare flexibile și atractive și pe termen lung. |
| --- | --- |

30.

| 31. | În conformitate cu viziunea unui SEE și cu realizarea acestuia până în 2025, precum și a unui SEC și luând în considerare Comunicatul ministerial de la Roma, „universitățile europene” ar trebui – cu respectarea deplină a competențelor statelor membre și ținând seama de principiul subsidiarității, al autonomiei instituționale, al libertății academice și în conformitate cu circumstanțele naționale și regionale, cooperând îndeaproape cu autoritățile din domeniul învățământului superior din statele membre – să fie îndrumate:






  (a) | să promoveze o viziune europeană comună, cuprinzând valorile academice fundamentale, care să contribuie la consolidarea identității europene pentru toți cursanții, cadrele didactice, cercetătorii și membrii personalului, dotându-i astfel cu cunoștințele, abilitățile și competențele necesare pentru a impulsiona transformarea în direcția unei Europe mai durabile, mai reziliente și mai incluzive, pentru a coopera și a cocrea cunoștințe în cadrul diferitelor culturi europene și mondiale, în diferite limbi, la nivel transfrontalier, transsectorial și la convergența disciplinelor universitare; |
| --- | --- | --- |

31.

(a)

să promoveze o viziune europeană comună, cuprinzând valorile academice fundamentale, care să contribuie la consolidarea identității europene pentru toți cursanții, cadrele didactice, cercetătorii și membrii personalului, dotându-i astfel cu cunoștințele, abilitățile și competențele necesare pentru a impulsiona transformarea în direcția unei Europe mai durabile, mai reziliente și mai incluzive, pentru a coopera și a cocrea cunoștințe în cadrul diferitelor culturi europene și mondiale, în diferite limbi, la nivel transfrontalier, transsectorial și la convergența disciplinelor universitare;

| (b) | să instituie campusuri interuniversitare europene, bazate pe incluziune, pe echitate, pe egalitate de gen și pe excelență în învățare, predare, cercetare și inovare, acoperind o sferă geografică largă care să cuprindă toate părțile Europei; |
| --- | --- |

(b)

să instituie campusuri interuniversitare europene, bazate pe incluziune, pe echitate, pe egalitate de gen și pe excelență în învățare, predare, cercetare și inovare, acoperind o sferă geografică largă care să cuprindă toate părțile Europei;

| (c) | să contribuie la strategii comune și integrate pe termen lung în materie de educație și formare, de cercetare și inovare, precum și la serviciile aduse societății, pentru a spori calitatea, atractivitatea, competitivitatea și relevanța instituțiilor europene de învățământ superior și pentru a consolida pătratul cunoașterii. Instituțiile de învățământ superior pun în comun resurse online și materiale, cursuri, expertiză, personal, date și infrastructură pentru a-și valorifica punctele forte și a deveni mai reziliente; |
| --- | --- |

(c)

să contribuie la strategii comune și integrate pe termen lung în materie de educație și formare, de cercetare și inovare, precum și la serviciile aduse societății, pentru a spori calitatea, atractivitatea, competitivitatea și relevanța instituțiilor europene de învățământ superior și pentru a consolida pătratul cunoașterii. Instituțiile de învățământ superior pun în comun resurse online și materiale, cursuri, expertiză, personal, date și infrastructură pentru a-și valorifica punctele forte și a deveni mai reziliente;

| (d) | să exploreze modalități noi și atractive de recrutare, de recompensare, de evaluare și de profesionalizare a cadrelor didactice, a personalului și a cercetătorilor, acționând în direcția unei mai bune recunoașteri a realizărilor în materie de educație, cercetare, management și antreprenoriat, precum și a unui echilibru mai bun între acestea, promovând astfel bunele practici pentru recrutare și dezvoltarea carierelor, respectând totodată echilibrul dintre viața profesională și cea privată și dezvoltând o nouă apreciere și valorizare a performanței; |
| --- | --- |

(d)

să exploreze modalități noi și atractive de recrutare, de recompensare, de evaluare și de profesionalizare a cadrelor didactice, a personalului și a cercetătorilor, acționând în direcția unei mai bune recunoașteri a realizărilor în materie de educație, cercetare, management și antreprenoriat, precum și a unui echilibru mai bun între acestea, promovând astfel bunele practici pentru recrutare și dezvoltarea carierelor, respectând totodată echilibrul dintre viața profesională și cea privată și dezvoltând o nouă apreciere și valorizare a performanței;

| (e) | să instituie alianțe din ce în ce mai puternice prin explorarea fezabilității înscrierii în comun a studenților și a recrutării în comun a cadrelor universitare și a cercetătorilor în cadrul diferitelor sisteme naționale, pentru a face carierele lor în educație și în cercetare mai atractive, mai durabile și mai flexibile în cadrul alianțelor; |
| --- | --- |

(e)

să instituie alianțe din ce în ce mai puternice prin explorarea fezabilității înscrierii în comun a studenților și a recrutării în comun a cadrelor universitare și a cercetătorilor în cadrul diferitelor sisteme naționale, pentru a face carierele lor în educație și în cercetare mai atractive, mai durabile și mai flexibile în cadrul alianțelor;

| (f) | să abordeze provocările societale și nevoile în materie de competențe din Europa, lucrând în parteneriat și construind echipe europene de creare de cunoștințe, transdisciplinare și transnaționale, formate din studenți și cadre universitare, împreună cu cercetători, precum și cu persoane din comunitățile de afaceri, de inovare și din comunități mai largi. În cooperare cu ecosistemele de inovare din jurul lor, instituțiile de învățământ superior pregătesc studenții, absolvenții și cercetătorii aflați la începutul carierei să își maximizeze capacitatea de inserție profesională și să profite de oportunitățile oferite de dubla transformare verde și digitală și să devină agenți ai schimbării pentru aceasta, precum și să extindă și să consolideze programele de formare doctorală și postdoctorală dincolo de formarea academică, pentru a include competențe transversale valoroase pentru alte sectoare, după caz; |
| --- | --- |

(f)

să abordeze provocările societale și nevoile în materie de competențe din Europa, lucrând în parteneriat și construind echipe europene de creare de cunoștințe, transdisciplinare și transnaționale, formate din studenți și cadre universitare, împreună cu cercetători, precum și cu persoane din comunitățile de afaceri, de inovare și din comunități mai largi. În cooperare cu ecosistemele de inovare din jurul lor, instituțiile de învățământ superior pregătesc studenții, absolvenții și cercetătorii aflați la începutul carierei să își maximizeze capacitatea de inserție profesională și să profite de oportunitățile oferite de dubla transformare verde și digitală și să devină agenți ai schimbării pentru aceasta, precum și să extindă și să consolideze programele de formare doctorală și postdoctorală dincolo de formarea academică, pentru a include competențe transversale valoroase pentru alte sectoare, după caz;

| (g) | să treacă la integrarea educației pentru dezvoltare durabilă la toate nivelurile și în toate disciplinele, pe baza Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, promovând o abordare STIAM (6) și sporind atractivitatea domeniilor STIM și a carierelor universitare și în cercetare, inclusiv pentru femei; |
| --- | --- |

(g)

să treacă la integrarea educației pentru dezvoltare durabilă la toate nivelurile și în toate disciplinele, pe baza Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, promovând o abordare STIAM (6) și sporind atractivitatea domeniilor STIM și a carierelor universitare și în cercetare, inclusiv pentru femei;

| (h) | să integreze în programele de studii forme combinate de mobilitate, și anume fizică (care trebuie să rămână formatul de bază), mixtă (7) și/sau virtuală (8), pentru a spori mobilitatea studenților și absolvenților la toate nivelurile și pentru a face o realitate din internaționalizarea acasă, în conformitate cu standardele de calitate din Europa și din statele membre (9); |
| --- | --- |

(h)

să integreze în programele de studii forme combinate de mobilitate, și anume fizică (care trebuie să rămână formatul de bază), mixtă (7) și/sau virtuală (8), pentru a spori mobilitatea studenților și absolvenților la toate nivelurile și pentru a face o realitate din internaționalizarea acasă, în conformitate cu standardele de calitate din Europa și din statele membre (9);

| (i) | să facă din învățarea pe tot parcursul vieții o realitate în învățământul superior, oferind oportunități educaționale diverse și introducând pedagogii inovatoare și centrate pe student, furnizate în comun la nivelul campusurilor interuniversitare europene, unde un corp studențesc divers să poată construi parcursuri de învățare flexibile la toate nivelurile studiilor și carierelor lor. Deși nu se abat de la principiul de bază al programelor universitare complete și nu subminează acest principiu, microcertificatele (10) ar putea contribui la extinderea oportunităților de învățare pentru a răspunde nevoilor cursanții netradiționali și cererii de noi competențe pe piața forței de muncă, pentru a face experiența de învățare mai flexibilă și mai modulară, pentru a sprijini accesul la învățământul superior și pentru a implica cursanții, indiferent de calificările sau de mediile lor anterioare, promovând oportunitățile de recalificare și de actualizare a competențelor, asigurând totodată o educație de calitate; |
| --- | --- |

(i)

să facă din învățarea pe tot parcursul vieții o realitate în învățământul superior, oferind oportunități educaționale diverse și introducând pedagogii inovatoare și centrate pe student, furnizate în comun la nivelul campusurilor interuniversitare europene, unde un corp studențesc divers să poată construi parcursuri de învățare flexibile la toate nivelurile studiilor și carierelor lor. Deși nu se abat de la principiul de bază al programelor universitare complete și nu subminează acest principiu, microcertificatele (10) ar putea contribui la extinderea oportunităților de învățare pentru a răspunde nevoilor cursanții netradiționali și cererii de noi competențe pe piața forței de muncă, pentru a face experiența de învățare mai flexibilă și mai modulară, pentru a sprijini accesul la învățământul superior și pentru a implica cursanții, indiferent de calificările sau de mediile lor anterioare, promovând oportunitățile de recalificare și de actualizare a competențelor, asigurând totodată o educație de calitate;

| (j) | să promoveze experiențe practice și/sau de muncă susținute de mentori externi pentru a promova o mentalitate antreprenorială și pentru a dezvolta angajamentul civic; |
| --- | --- |

(j)

să promoveze experiențe practice și/sau de muncă susținute de mentori externi pentru a promova o mentalitate antreprenorială și pentru a dezvolta angajamentul civic;

| (k) | să depună eforturi pentru mobilitatea echilibrată a studenților, pentru mobilitatea personalului și pentru circulația creierelor, în cadrul alianțelor; |
| --- | --- |

(k)

să depună eforturi pentru mobilitatea echilibrată a studenților, pentru mobilitatea personalului și pentru circulația creierelor, în cadrul alianțelor;

| (l) | să creeze medii de învățare noi, mai incluzive și mai inovatoare, care să se adreseze tuturor cursanților, inclusiv celor defavorizați și netradiționali, și să contribuie la consolidarea calității și a dimensiunii sociale a sistemelor europene de învățământ superior; |
| --- | --- |

(l)

să creeze medii de învățare noi, mai incluzive și mai inovatoare, care să se adreseze tuturor cursanților, inclusiv celor defavorizați și netradiționali, și să contribuie la consolidarea calității și a dimensiunii sociale a sistemelor europene de învățământ superior;

| (m) | să contribuie la consolidarea dimensiunilor cercetării și inovării în cadrul instituțiilor de învățământ superior din Europa prin dezvoltarea unei agende comune, a unor infrastructuri și resurse partajate, prin promovarea masei critice, prin consolidarea capitalului uman și prin implicarea actorilor din afara mediului universitar în predare și cercetare, creând legături cu ecosistemele de inovare înconjurătoare, cu cetățenii și cu societatea; |
| --- | --- |

(m)

să contribuie la consolidarea dimensiunilor cercetării și inovării în cadrul instituțiilor de învățământ superior din Europa prin dezvoltarea unei agende comune, a unor infrastructuri și resurse partajate, prin promovarea masei critice, prin consolidarea capitalului uman și prin implicarea actorilor din afara mediului universitar în predare și cercetare, creând legături cu ecosistemele de inovare înconjurătoare, cu cetățenii și cu societatea;

| (n) | să promoveze „universitățile europene” ca „bancuri de testare” pentru predarea inovatoare și pentru cercetare, inclusiv evaluarea carierei academice și sisteme de recompensare care țin seama, printre altele, de practicile științei deschise, de calitatea predării, de transferul de cunoștințe și de comunicare; îmbunătățirea sistemelor de titularizare și consolidarea gestionării și diversificării carierelor; și adoptarea principiilor și practicilor științei deschise, inclusiv a Cloudului european pentru știința deschisă și a infrastructurilor de publicare cu acces liber, a schimbului de cunoștințe și de date, precum și a colaborării deschise; |
| --- | --- |

(n)

să promoveze „universitățile europene” ca „bancuri de testare” pentru predarea inovatoare și pentru cercetare, inclusiv evaluarea carierei academice și sisteme de recompensare care țin seama, printre altele, de practicile științei deschise, de calitatea predării, de transferul de cunoștințe și de comunicare; îmbunătățirea sistemelor de titularizare și consolidarea gestionării și diversificării carierelor; și adoptarea principiilor și practicilor științei deschise, inclusiv a Cloudului european pentru știința deschisă și a infrastructurilor de publicare cu acces liber, a schimbului de cunoștințe și de date, precum și a colaborării deschise;

| (o) | să promoveze aprobarea „Cartei europene a cercetătorilor” și a „Codului de conduită pentru recrutarea cercetătorilor” (11), precum și a mecanismelor de punere în aplicare a acestora, inclusiv a Strategiei în materie de resurse umane pentru cercetători (HRS4R) și EURAXESS, Concluziilor Consiliului privind aprofundarea Spațiului european de cercetare și, respectiv, a viitoarei platforme de talente a SEC, care vizează promovarea practicilor europene de dezvoltare a carierelor în domeniul cercetării, aplicate parcursurilor profesionale multiple; |
| --- | --- |

(o)

să promoveze aprobarea „Cartei europene a cercetătorilor” și a „Codului de conduită pentru recrutarea cercetătorilor” (11), precum și a mecanismelor de punere în aplicare a acestora, inclusiv a Strategiei în materie de resurse umane pentru cercetători (HRS4R) și EURAXESS, Concluziilor Consiliului privind aprofundarea Spațiului european de cercetare și, respectiv, a viitoarei platforme de talente a SEC, care vizează promovarea practicilor europene de dezvoltare a carierelor în domeniul cercetării, aplicate parcursurilor profesionale multiple;

| (p) | să încurajeze utilizarea deplină a capacității UE în materie de cercetare și inovare de excelență în sectorul învățământului superior și al cercetării, prin sprijinirea cercetătorilor europeni cu un înalt nivel de calificare și de competitivitate, creșterea excelenței în cercetare și consolidarea transferului de cunoștințe și a capacității de inovare în Europa, prin legături mai strânse cu Orizont Europa, precum și operabilitatea carierelor la nivel transfrontalier, interdisciplinar și transsectorial; |
| --- | --- |

(p)

să încurajeze utilizarea deplină a capacității UE în materie de cercetare și inovare de excelență în sectorul învățământului superior și al cercetării, prin sprijinirea cercetătorilor europeni cu un înalt nivel de calificare și de competitivitate, creșterea excelenței în cercetare și consolidarea transferului de cunoștințe și a capacității de inovare în Europa, prin legături mai strânse cu Orizont Europa, precum și operabilitatea carierelor la nivel transfrontalier, interdisciplinar și transsectorial;

| (q) | să contribuie la identificarea obstacolelor din calea utilizării depline a potențialului inițiativei privind universitățile europene și, în măsura posibilului, să propună soluții care ar putea aduce beneficii întregului sistem de învățământ superior, care să fie adoptate la nivelul decizional responsabil din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

(q)

să contribuie la identificarea obstacolelor din calea utilizării depline a potențialului inițiativei privind universitățile europene și, în măsura posibilului, să propună soluții care ar putea aduce beneficii întregului sistem de învățământ superior, care să fie adoptate la nivelul decizional responsabil din punct de vedere juridic;

| (r) | să acționeze ca modele pentru transformarea învățământului superior european, pentru punerea în aplicare în continuare a angajamentelor-cheie de la Bologna, inclusiv recunoașterea automată a calificărilor și a perioadelor de mobilitate în străinătate, precum și ca punte între SEE și SEC, în deplină sinergie cu SEIS; |
| --- | --- |

(r)

să acționeze ca modele pentru transformarea învățământului superior european, pentru punerea în aplicare în continuare a angajamentelor-cheie de la Bologna, inclusiv recunoașterea automată a calificărilor și a perioadelor de mobilitate în străinătate, precum și ca punte între SEE și SEC, în deplină sinergie cu SEIS;

| (s) | să contribuie la creșterea excelenței în cercetare și a calității în educație, inclusiv în context internațional, contribuind astfel la competitivitatea sectorului european al învățământului superior în contextul cursei globale pentru talente, inclusiv prin internaționalizarea instituțiilor de învățământ superior, prin cooperare în vederea soluționării provocărilor globale, prin promovarea valorilor academice fundamentale, precum și a valorilor europene comune, prin cooperarea în combaterea ingerințelor externe, prin reformarea sistemelor de evaluare a cercetării și a carierelor și prin protejarea rezultatelor cercetării și a activelor intelectuale în conformitate cu principiile accesului liber și ale datelor deschise la nivelul UE. |
| --- | --- |

(s)

să contribuie la creșterea excelenței în cercetare și a calității în educație, inclusiv în context internațional, contribuind astfel la competitivitatea sectorului european al învățământului superior în contextul cursei globale pentru talente, inclusiv prin internaționalizarea instituțiilor de învățământ superior, prin cooperare în vederea soluționării provocărilor globale, prin promovarea valorilor academice fundamentale, precum și a valorilor europene comune, prin cooperarea în combaterea ingerințelor externe, prin reformarea sistemelor de evaluare a cercetării și a carierelor și prin protejarea rezultatelor cercetării și a activelor intelectuale în conformitate cu principiile accesului liber și ale datelor deschise la nivelul UE.

INVITĂ STATELE MEMBRE, CU RESPECTAREA DEPLINĂ A PRINCIPIULUI SUBSIDIARITĂȚII, A AUTONOMIEI INSTITUȚIONALE, A LIBERTĂȚII ACADEMICE ȘI ÎN CONFORMITATE CU CIRCUMSTANȚELE NAȚIONALE:

| 32. | Să utilizeze pe deplin potențialul tuturor mecanismelor de finanțare regionale, naționale și ale UE disponibile, inclusiv noile oportunități din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, al fondurilor structurale și de investiții europene, al programului Orizont Europa și al InvestEU, în vederea consolidării legăturilor dintre educație și formare, cercetare și inovare, pentru a sprijini inițiativa privind universitățile europene. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Să depună eforturi pentru a găsi, acolo unde este posibil, mecanisme de cofinanțare pentru instituțiile de învățământ superior implicate în inițiativa privind universitățile europene, pe baza finanțării lor de bază și bazate pe performanță sau a programelor de finanțare specifice ori a fondurilor strategice. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Să sprijine consolidarea capacităților pentru regiunile cu o intensitate mai scăzută a cercetării și inovării, contribuind astfel, în cele din urmă, la reducerea decalajului în materie de cercetare și inovare, precum și a disparităților regionale în ceea ce privește accesul la învățământul superior, consolidând excelența și încurajând o participare mai echilibrată a instituțiilor de învățământ superior și la alianțele viitoare. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Să colaboreze la nivel internațional, național și regional, precum și între guverne și instituții, pentru a identifica și elimina, acolo unde este necesar, obstacolele din calea unor sisteme de învățământ superior mai compatibile și a unor alianțe strategice mai strânse între instituțiile de învățământ superior, valorificând activitatea extinsă care a fost deja desfășurată prin intermediul SEE, al SEIS și al SEC. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Să utilizeze pe deplin măsurile de sprijin, cum ar fi inițiativa privind legitimația europeană de student, recunoașterea reciprocă automată (12) a calificărilor și a perioadelor de mobilitate în cadrul programelor de studii și de formare, inclusiv prin mijloace digitale, pentru a elimina obstacolele din calea mobilității și a dezvoltării carierelor. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Să identifice și să elimine, acolo unde este necesar, obstacolele din calea unei abordări europene privind asigurarea calității programelor comune, prin consolidarea legăturilor și a procedurilor instituționale între agențiile de evaluare, de acreditare și de asigurare a calității înregistrate în EQAR, pentru a găsi modalități de recunoaștere reciprocă automată, precum și prin facilitarea punerii în aplicare a procedurilor de asigurare a calității și prin încurajarea evaluării și acreditării în comun a programelor de studii. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Să apere și să promoveze libertatea academică și autonomia instituțională ca principiu central al unui sistem de învățământ superior dinamic, care funcționează bine și este bazat pe calitate, în conformitate cu angajamentele asumate de miniștrii responsabili de învățământul superior din cadrul SEIS și de miniștrii cercetării (13). |
| --- | --- |

38.

INVITĂ COMISIA ȘI STATELE MEMBRE CA, ÎN CONFORMITATE CU COMPETENȚELE LOR RESPECTIVE ȘI ȚINÂND SEAMA ÎN MOD DEPLIN DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

| 39. | Să promoveze în continuare instituirea unor modele de alianțe excelente, flexibile, diversificate, în general echilibrate din punct de vedere geografic și durabile, legate de ecosistemele locale și regionale, încurajând educația, cercetarea, inovarea și creativitatea, precum și dezvoltarea de bune practici de cooperare care pot inspira modele de urmat pentru alte instituții de învățământ superior, vizând mobilitatea fluidă și echilibrată a studenților, mobilitatea cadrelor didactice, circulația personalului și a creierelor, precum și recrutarea deschisă și cariere și condiții de muncă mai atractive pentru cercetători și personal. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Să asigure expansiunea, printre altele, permițând „universităților europene” să își împărtășească bunele practici și experiențele cu toate instituțiile de învățământ superior din întreaga Europă, asigurându-se că reformele, rezultatele și inovațiile generate de „universitățile europene” sunt pe deplin accesibile celor care nu participă la aceste alianțe, valorificând totodată experiențele altor inițiative internaționale de colaborare. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Să exploreze împreună măsurile necesare pentru a permite testarea utilizării microcertificatelor în învățământul superior, cu scopul de a contribui la extinderea oportunităților de învățare și de a consolida rolul instituțiilor de învățământ superior în învățarea pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Să sprijine „universitățile europene”, respectând autonomia lor instituțională, să creeze capacitatea și mediile adecvate pentru promovarea unor infrastructuri și a unor parcursuri profesionale moderne și durabile, precum și a unor condiții de muncă atractive și să promoveze circulația creierelor între toți partenerii. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Să creeze sinergii mai puternice între dimensiunea învățământului superior a SEE, a SEC și a SEIS. „Universitățile europene” pot fi esențiale pentru dezvoltarea unor punți importante prin abordările lor în materie de cercetare și de învățare și predare bazate pe provocări. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Să aibă în vedere instrumente de finanțare mai durabile pentru „universitățile europene”, inclusiv prin exploatarea sinergiilor dintre sistemele regionale și naționale și cele europene, astfel încât acestea să își poată îndeplini strategia ambițioasă, care necesită schimbări structurale și instituționale. Pentru a atinge obiectivele ambițioase ale inițiativei, va fi necesară o finanțare adecvată scopului pentru fiecare alianță, inclusiv pentru alianțele deja selectate, ținând seama totodată de diversitatea modelelor de cooperare și de varietatea sistemelor de finanțare naționale și regionale. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Să încurajeze dezvoltarea și utilizarea unor practici inovatoare, eficace și incluzive în materie de învățare, de predare, de știință deschisă și de educație deschisă, precum și a unor proceduri administrative simplificate, prin sprijinirea „universităților europene” în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor pentru infrastructurile digitale și instrumentele informatice. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Să sprijine „universitățile europene” în atingerea obiectivului ambițios ca 50 % din studenți să fie mobili (14), axându-se pe sisteme echilibrate de mobilitate fizică, virtuală sau mixtă și pe circulația creierelor, recunoscând că mobilitatea fizică este o prioritate și nu poate fi înlocuită prin alte forme de mobilitate, care au roluri complementare. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Să asigure faptul că inițiativa se bazează pe incluziune și excelență și că este deschisă tuturor tipurilor de instituții de învățământ superior și tuturor studenților, profesorilor, membrilor personalului și cercetătorilor, promovând utilizarea unor infrastructuri, echipamente și instalații comune și partajate. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Să monitorizeze periodic și în comun (15) situația la zi a celor 41 de alianțe ale inițiativei privind universitățile europene, precum și a posibilelor alianțe suplimentare, în strânsă cooperare cu „universitățile europene” și cu toate părțile interesate relevante, pentru a documenta rezultatele obținute și impactul asupra dimensiunilor educației și cercetării, precum și asupra societății, precum și pentru a identifica barierele, deficiențele, provocările și soluțiile posibile, pentru a asigura o bună funcționare și punere în aplicare a activităților lor transnaționale. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Să organizeze schimburi continue între Comisia Europeană, statele membre, „universitățile europene” și grupul ad-hoc de experți alcătuit din experți din statele membre, precum și alte părți interesate relevante, pentru a monitoriza progresele, a discuta și a depăși barierele existente în calea cooperării, a elabora soluții și a le pune în aplicare. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Să încurajeze instituțiile de învățământ superior să adopte o transformare continuă pentru a valorifica la maximum misiunile lor în domeniul educației, cercetării, inovării și serviciilor aduse societății în cadrul SEE și SEC, în deplină sinergie cu SEIS. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Să sprijine o cooperare durabilă între instituțiile de învățământ superior la nivel european, care să realizeze obiectivele SEE, SEC și SEIS și să consolideze competitivitatea „universităților europene” în context internațional și în cursa mondială pentru atragerea și păstrarea talentelor, precum și să le permită acestora să creeze conexiuni cu ecosistemele locale și regionale. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Să sprijine și să încurajeze „universitățile europene” să sporească implicarea studenților și a personalului în alianțe, ceea ce este esențial pentru succesul, dezvoltarea și punerea în aplicare a inițiativei, și anume prin includerea acestora în structurile de guvernanță respective. |
| --- | --- |

52.

| 53. | În contextul SEE și cu respectarea deplină a sistemelor naționale și regionale de învățământ superior, să elaboreze propuneri clare, începând din 2022, în colaborare cu autoritățile naționale și regionale relevante din învățământul superior, cu instituțiile de învățământ superior și cu părțile interesate relevante, pentru a contribui la eliminarea, acolo unde este necesar, a obstacolelor din calea cooperării la nivel european, prin explorarea, de exemplu, a necesității și fezabilității unor diplome europene comune în cadrul alianțelor „universităților europene” și prin promovarea unei cooperări europene sporite în ceea ce privește asigurarea calității și recunoașterea reciprocă automată în învățământul superior. |
| --- | --- |

53.

INVITĂ COMISIA CA, ÎN CONFORMITATE CU COMPETENȚELE SALE ȘI ȚINÂND SEAMA ÎN MOD DEPLIN DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

| 54. | Să prezinte până la sfârșitul anului 2021 informații cu privire la principalele rezultate ale evaluării la jumătatea perioadei a primelor alianțe, în vederea dezvoltării în continuare a „universităților europene” și a potențialului lor deplin și ambițios. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Să sprijine dezvoltarea „universităților europene” ca „bancuri de testare” pentru interoperabilitate și promovarea cooperării între statele membre în ceea ce privește practicile europene de cercetare, de predare și de dezvoltare a carierelor personalului, inclusiv fezabilitatea unei abordări etapizate a sistemelor de recrutare în comun, în vederea circulației efective a creierelor și a liberei circulații a cunoașterii în întreaga Europă, urmărind creșterea atractivității carierelor universitare și în cercetare europene, ținând seama de principiul subsidiarității și de autonomia instituțiilor de învățământ superior, precum și cu respectarea diferențelor dintre sistemele naționale și regionale de piață a muncii. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Să elaboreze orientări privind modul în care programele, fondurile și instrumentele financiare ale UE ar putea, în conformitate cu obiectivele lor, să completeze sprijinul acordat „universităților europene” și altor tipuri de alianțe ale instituțiilor de învățământ superior, într-un mod simplificat și raționalizat, cu un buget solid și pentru o perioadă definită extinsă, promovând totodată sinergiile aferente. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Să mențină abordările ascendente, incluzive, bazate pe excelență și echilibrate din punct de vedere geografic în cadrul programului Erasmus+ 2021-2027, cu sprijinul Orizont Europa, oferind tuturor tipurilor de instituții de învățământ superior, inclusiv cooperărilor transfrontaliere și altor inițiative internaționale de colaborare, posibilitatea de a dezvolta „universități europene” ambițioase, testând diferite modele de cooperare și fiind deschise din punct de vedere tematic. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Să încurajeze „universitățile europene” să utilizeze în mod optim politicile și inițiativele care le sprijină să devină mai inovatoare și mai antreprenoriale, cum ar fi, de exemplu, HEInnovate și InvestEU, și să promoveze colaborarea cu Orizont Europa, pentru a genera sinergii și a evita duplicarea eforturilor. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Să sprijine programele de schimburi active între mediul academic și sectorul industrial, întrucât contactul direct dintre acestea ar aduce valoare adăugată și ar răspunde mai bine nevoilor pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Să ia în considerare utilizarea platformelor online existente pentru a promova și a sprijini „universitățile europene” și pentru a permite schimbul de bune practici și de experiențe. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Să continue cooperarea strânsă cu statele membre și să informeze periodic Consiliul cu privire la progresele înregistrate de inițiativă în procesul de cocreare și în dezvoltarea în continuare a „universităților europene”, și anume prin intermediul Comitetului programului Erasmus+ și al Comitetului programului Orizont Europa, inclusiv formațiunea pentru extinderea participării și consolidarea SEC, precum și prin intermediul Grupului ad-hoc de experți și al Forumului SEC pentru tranziție. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  După cum s-a evidențiat în Rezoluția Consiliului privind educația și formarea în cadrul semestrului european: asigurarea unor dezbateri în cunoștință de cauză cu privire la reforme și investiții, disponibilă la: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:32020G0227(01)

(2)  Astfel cum se subliniază în Declarația privind libertatea academică anexată la Comunicatul de la Roma adoptat la 19 noiembrie 2020 în cadrul conferinței ministeriale a Spațiului european al învățământului superior, precum și în Declarația de la Bonn din 20 octombrie 2020.

(3)  Știința deschisă este o schimbare de sistem care permite îmbunătățirea activității științifice prin modalități deschise și colaborative de producere și partajare ale cunoștințelor și datelor, cât mai devreme posibil în cadrul procesului de cercetare, precum și comunicarea și schimbul de rezultate https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/research_and_innovation/knowledge_publications_tools_and_data/documents/ec_rtd_factsheet-open-science_2019.pdf

Educația deschisă este o modalitate de a desfășura activități educaționale, adesea cu utilizarea tehnologiilor digitale. Scopul său este de a extinde accesul și participarea pentru a-i cuprinde pe toți, eliminând barierele și făcând învățarea accesibilă, abundentă și personalizată pentru toți. Ea oferă multiple modalități de predare, de învățare, de consolidare a cunoștințelor, precum și de schimb de cunoștințe. Oferă, de asemenea, o varietate de căi de acces la educația formală și nonformală și creează legături între acestea două (Deschiderea educației: un cadru de sprijin pentru instituțiile de învățământ superior, 2016).

Conceptul de date deschise este înțeles, în general, ca desemnând datele în format deschis care pot fi liber utilizate, reutilizate și partajate de oricine în orice scop [Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind datele deschise și reutilizarea informațiilor din sectorul public].

(4)  Sondajul inițiativei privind universitățile europene referitor la impactul COVID-19 asupra universităților europene. Disponibil la: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/documents/coronavirus-european-universities-initiative-impact-survey-results_ro

(5)  Un concept prin care se înțelege intersectarea a patru domenii principale: educația, cercetarea, inovarea și serviciile aduse societății – Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind realizarea Spațiului european al educației până în 2025.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0625&rid=4

(6)  STIAM: Științe, tehnologie, inginerie, arte și matematică.

Abordarea STIAM pentru învățare și predare conectează STIM și alte domenii de studiu. Aceasta promovează aptitudini transversale, cum ar fi competențele digitale, gândirea critică, capacitatea de soluționare a problemelor, competențele manageriale și antreprenoriale, precum și cooperarea cu parteneri din afara mediului universitar și răspunde provocărilor economice, de mediu, politice și sociale. STIAM încurajează amestecul de cunoștințe care sunt necesare în lumea reală și curiozitatea naturală. Definiția dată de activitatea de învățare reciprocă privind învățământul în disciplinele STIAM, Viena, martie 2020 (https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/et-2020-newsletter-may-2020.pdf).

A se vedea, de asemenea, pagina 20 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei, care însoțește COM(2020) 625.

(7)  Combinație de mobilitate fizică și de o componentă virtuală, care facilitează schimbul/munca în echipă în contextul învățării online colaborative. Comisia Europeană Ghidul programului Erasmus+ (versiunea 1 din 25 martie 2021), disponibil la: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_ro

(8)  Mobilitatea virtuală este un set de activități sprijinite de tehnologiile informației și comunicațiilor, inclusiv e-învățarea, care realizează sau facilitează experiențe colaborative internaționale în contextul predării, formării sau învățării. Comisia Europeană Ghidul programului Erasmus+ (versiunea 1 din 25 martie 2021), disponibil la: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_ro

(9)  Și anume, standardele și orientările europene pentru asigurarea calității.

(10)  Un microcertificat este o dovadă a rezultatelor învățării dobândite de un cursant în urma unei scurte experiențe de învățare. (Definiție provizorie din raportul final al grupului consultativ ad-hoc format din experți din învățământul superior: O abordare europeană a microcertificatelor – rezultatele produse de grupul consultativ din învățământul superior privind microcertificatele – https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/european-approach-micro-credentials-higher-education-consultation-group-output-final-report.pdf).

(11)  Doc. 2005/251/CE.

(12)  În conformitate cu Recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate (JO C 444, 10.12.2018, p. 1) și în conformitate cu principiile Convenției de la Lisabona privind recunoașterea.

(13)  Declarația privind libertatea academică anexată la Comunicatul de la Roma adoptat la 19 noiembrie 2020 în cadrul conferinței ministeriale a Spațiului european al învățământului superior, precum și Declarația de la Bonn din 20 octombrie 2020.

(14)  Comisia Europeană (2020), Ghidul programului Erasmus+, versiunea 3 (2020), 25.8.2020, p. 132, disponibil la adresa: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/sites/default/files/erasmus_programme_guide_2020_v3_ro.pdf

(15)  Statele membre, Comisia Europeană (DG EAC și DG RTD).

---

ANEXĂ

Context politic

1.

Concluziile Consiliului privind o nouă agendă a UE pentru învățământul superior (20 noiembrie 2017)

2.

Concluziile Consiliului European (14 decembrie 2017)

3.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Planul de acțiune pentru educația digitală (17 ianuarie 2018)

4.

Concluziile Consiliului privind trecerea la o viziune a unui Spațiu european al educației (22 mai 2018)

5.

Concluziile Consiliului European (28 iunie 2018)

6.

Recomandarea Consiliului privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate (26 noiembrie 2018)

7.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Planul coordonat privind inteligența artificială” (7 decembrie 2018)

8.

Concluziile Consiliului intitulate „Către o Uniune tot mai durabilă până în 2030” (9 aprilie 2019)

9.

Concluziile Consiliului privind viitorul unei Europe cu un grad ridicat de digitalizare după 2020: „Stimularea competitivității digitale și economice în întreaga Uniune și a coeziunii digitale” (7 iunie 2019)

10.

Consiliul European: O nouă agendă strategică 2019-2024 (20 iunie 2019)

11.

Concluziile Consiliului privind „Rolul esențial al politicilor de învățare pe tot parcursul vieții în înzestrarea societăților cu mijloacele necesare pentru a aborda tranziția tehnologică și tranziția către o economie verde în sprijinul unei creșteri durabile și favorabile incluziunii” (8 noiembrie 2019)

12.

Rezoluția Consiliului privind dezvoltarea în continuare a spațiului european al educației pentru a sprijini sisteme de educație și formare orientate către viitor (8 noiembrie 2019)

13.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Pactul ecologic european” (11 decembrie 2019)

14.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „O Europă socială puternică pentru tranziții juste” (14 ianuarie 2020)

15.

Rezoluția Consiliului privind educația și formarea în cadrul semestrului european: asigurarea unor dezbateri în cunoștință de cauză cu privire la reforme și investiții (27 februarie 2020)

16.

Concluziile Consiliului privind combaterea crizei provocate de pandemia de COVID-19 în educație și formare (16 iunie 2020)

17.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” (1 iulie 2020)

18.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027. Resetarea educației și formării pentru era digitală” (30 septembrie 2020)

19.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind realizarea Spațiului european al educației până în 2025 (30 septembrie 2020)

20.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Un nou SEC pentru cercetare și inovare” (1 octombrie 2020)

21.

Comunicatul de la Roma adoptat în cadrul Conferinței ministeriale a Spațiului european al învățământului superior (19 noiembrie 2020)

22.

Concluziile Consiliului privind educația digitală în societățile cunoașterii din Europa (24 noiembrie 2020)

23.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Plan de acțiune privind integrarea și incluziunea pentru perioada 2021-2027” (24 noiembrie 2020)

24.

Concluziile Consiliului privind noul Spațiu european de cercetare (1 decembrie 2020)

25.

Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) (18 februarie 2021)

26.

Concluziile Consiliului privind aprofundarea Spațiului european de cercetare: asigurarea unor cariere și condiții de muncă atractive și durabile pentru cercetători și transformarea circulației creierelor în realitate (28 mai 2021).

---

Comisia Europeană

| 10.6.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 221/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 221/25

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

9 iunie 2021

(2021/C 221/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2195 |
| JPY | yen japonez | 133,38 |
| DKK | coroana daneză | 7,4366 |
| GBP | lira sterlină | 0,86053 |
| SEK | coroana suedeză | 10,0595 |
| CHF | franc elvețian | 1,0913 |
| ISK | coroana islandeză | 146,90 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,0518 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,377 |
| HUF | forint maghiar | 347,19 |
| PLN | zlot polonez | 4,4560 |
| RON | leu românesc nou | 4,9248 |
| TRY | lira turcească | 10,4651 |
| AUD | dolar australian | 1,5731 |
| CAD | dolar canadian | 1,4729 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,4615 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6925 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6133 |
| KRW | won sud-coreean | 1 359,90 |
| ZAR | rand sud-african | 16,5303 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,7879 |
| HRK | kuna croată | 7,5025 |
| IDR | rupia indoneziană | 17 375,74 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0213 |
| PHP | peso Filipine | 58,241 |
| RUB | rubla rusească | 87,9491 |
| THB | baht thailandez | 38,000 |
| BRL | real brazilian | 6,1345 |
| MXN | peso mexican | 23,9390 |
| INR | rupie indiană | 88,9600 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2195

JPY

yen japonez

133,38

DKK

coroana daneză

7,4366

GBP

lira sterlină

0,86053

SEK

coroana suedeză

10,0595

CHF

franc elvețian

1,0913

ISK

coroana islandeză

146,90

NOK

coroana norvegiană

10,0518

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,377

HUF

forint maghiar

347,19

PLN

zlot polonez

4,4560

RON

leu românesc nou

4,9248

TRY

lira turcească

10,4651

AUD

dolar australian

1,5731

CAD

dolar canadian

1,4729

HKD

dolar Hong Kong

9,4615

NZD

dolar neozeelandez

1,6925

SGD

dolar Singapore

1,6133

KRW

won sud-coreean

1 359,90

ZAR

rand sud-african

16,5303

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,7879

HRK

kuna croată

7,5025

IDR

rupia indoneziană

17 375,74

MYR

ringgit Malaiezia

5,0213

PHP

peso Filipine

58,241

RUB

rubla rusească

87,9491

THB

baht thailandez

38,000

BRL

real brazilian

6,1345

MXN

peso mexican

23,9390

INR

rupie indiană

88,9600

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 10.6.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 221/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 221/26

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9971 — P27 NPP/Bankgirot)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2021/C 221/05)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Danske Bank A/S („Danske Bank”, Danemarca), |
| --- | --- |

—

Danske Bank A/S („Danske Bank”, Danemarca),

| — | Nordea Bank Abp („Nordea”, Finlanda), |
| --- | --- |

—

Nordea Bank Abp („Nordea”, Finlanda),

| — | OP Corporate Bank plc („OP”, Finlanda), |
| --- | --- |

—

OP Corporate Bank plc („OP”, Finlanda),

| — | Svenska Handelsbanken AB („Handelsbanken”, Suedia), |
| --- | --- |

—

Svenska Handelsbanken AB („Handelsbanken”, Suedia),

| — | Skandinaviska Enskilda Banken AB („SEB”, Suedia), |
| --- | --- |

—

Skandinaviska Enskilda Banken AB („SEB”, Suedia),

| — | Swedbank AB („Swedbank”, Suedia), |
| --- | --- |

—

Swedbank AB („Swedbank”, Suedia),

| — | P27 Nordic Payments Platform AB („P27 NPP”, Suedia) și |
| --- | --- |

—

P27 Nordic Payments Platform AB („P27 NPP”, Suedia) și

| — | Bankgirocentralen BGC AB („Bankgirot”, Suedia). |
| --- | --- |

—

Bankgirocentralen BGC AB („Bankgirot”, Suedia).

Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB și Swedbank dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra P27 NPP (în mod direct) și asupra Bankgirot (în mod indirect, prin intermediul P27 NPP).

Concentrarea se realizează prin (i) achiziționarea de acțiuni într-o societate nou-creată care constituie o întreprindere comună, în cazul creării P27 NPP și (ii) prin achiziționare de acțiuni, în cazul achiziționării Bankgirot de către P27 NPP.

2.

| — | în cazul Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB și Swedbank: șase grupuri bancare care își desfășoară activitatea în principal în țările nordice, oferind o gamă largă de servicii financiare, inclusiv, printre altele, servicii de plată; |
| --- | --- |

—

în cazul Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB și Swedbank: șase grupuri bancare care își desfășoară activitatea în principal în țările nordice, oferind o gamă largă de servicii financiare, inclusiv, printre altele, servicii de plată;

| — | în cazul P27 NPP: o platformă pan-nordică de plată în curs de dezvoltare, având drept obiectiv crearea unei infrastructuri de plată multivalutară și tranfrontalieră în timp real în întreaga regiune nordică (inclusiv Danemarca, Finlanda, Suedia și, eventual, Norvegia). P27 NPP va oferi, de asemenea, servicii de plată pan-nordice cu valoare adăugată; |
| --- | --- |

—

în cazul P27 NPP: o platformă pan-nordică de plată în curs de dezvoltare, având drept obiectiv crearea unei infrastructuri de plată multivalutară și tranfrontalieră în timp real în întreaga regiune nordică (inclusiv Danemarca, Finlanda, Suedia și, eventual, Norvegia). P27 NPP va oferi, de asemenea, servicii de plată pan-nordice cu valoare adăugată;

| — | în cazul Bankgirot: actualul furnizor de infrastructură de bază pentru procesarea plăților și a informațiilor referitoare la plăți, precum și pentru alte servicii de plată cu valoare adăugată din Suedia. |
| --- | --- |

—

în cazul Bankgirot: actualul furnizor de infrastructură de bază pentru procesarea plăților și a informațiilor referitoare la plăți, precum și pentru alte servicii de plată cu valoare adăugată din Suedia.

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M. 9971 — P27 NPP/Bankgirot

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

---

| 10.6.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 221/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 221/28

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2021/C 221/06)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ”, Canada) |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ”, Canada)

| — | American Tower International Inc. („ATI”, Statele Unite ale Americii) |
| --- | --- |

—

American Tower International Inc. („ATI”, Statele Unite ale Americii)

| — | ATI’s European Communications Infrastructure Business („întreprinderea-țintă”). |
| --- | --- |

—

ATI’s European Communications Infrastructure Business („întreprinderea-țintă”).

CDPQ și ATI dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii-țintă, care dispune de active în Germania, Polonia, Franța și Spania.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | în cazul întreprinderii CDPQ: investitor instituțional pe termen lung, care administrează mai ales fonduri de pensii și de asigurări publice și semipublice în provincia Québec. CDPQ este a doua cea mai mare întreprindere de administrare de fonduri de pensii din Canada; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii CDPQ: investitor instituțional pe termen lung, care administrează mai ales fonduri de pensii și de asigurări publice și semipublice în provincia Québec. CDPQ este a doua cea mai mare întreprindere de administrare de fonduri de pensii din Canada;

| — | în cazul întreprinderii ATI: filială deținută integral de American Towers LLC, care, la rândul său, este o filială deținută integral de American Tower Corporation (ATC). ATC deține și exploatează în mod independent infrastructura pasivă de comunicații fără fir, având un portofoliu de aproximativ 183 000 de situri de infrastructură de telecomunicații în America de Nord, America de Sud, Europa, Africa și Asia; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii ATI: filială deținută integral de American Towers LLC, care, la rândul său, este o filială deținută integral de American Tower Corporation (ATC). ATC deține și exploatează în mod independent infrastructura pasivă de comunicații fără fir, având un portofoliu de aproximativ 183 000 de situri de infrastructură de telecomunicații în America de Nord, America de Sud, Europa, Africa și Asia;

| — | în cazul întreprinderii-țintă: oferă servicii telecom de găzduire independente de operatori pentru rețelele de telefonie mobilă, în cadrul unor situri de infrastructură pasivă de comunicații fără fir, în Franța, Germania, Polonia și, ca urmare a achiziționării, în paralel, de către ATI a unei noi întreprinderi (Telxius), în Spania. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii-țintă: oferă servicii telecom de găzduire independente de operatori pentru rețelele de telefonie mobilă, în cadrul unor situri de infrastructură pasivă de comunicații fără fir, în Franța, Germania, Polonia și, ca urmare a achiziționării, în paralel, de către ATI a unei noi întreprinderi (Telxius), în Spania.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---