# Úradný vestník C 286/16.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 286 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6416. júla 2021 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 286

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6416. júla 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 560. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (JDE) – INTERACTIO, 27. 4. 2021 – 28. 4. 2021 |
| 2021/C 286/01 | Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Nový príbeh pre Európu – Uznesenie o Konferencii o budúcnosti Európy | 1 |
| 2021/C 286/02 | Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – V partnerstve s európskou občianskou spoločnosťou za udržateľnú budúcnosť Príspevok EHSV k sociálnemu samitu v Porte | 6 |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 560. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (JDE) – INTERACTIO, 27. 4. 2021 – 28. 4. 2021 |
| 2021/C 286/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Slobodné povolania 4.0 (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 8 |
| 2021/C 286/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha sociálneho hospodárstva pri vytváraní pracovných miest a uplatňovaní Európskeho piliera sociálnych práv (prieskumné stanovisko) | 13 |
| 2021/C 286/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Odborná príprava: efektívnosť systémov na účely predvídania a zosúladenia zručností a potrieb trhu práce a úloha sociálnych partnerov a jednotlivých zainteresovaných strán [prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva] | 20 |
| 2021/C 286/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy propagovať z hľadiska celoživotného vzdelávania zručnosti, ktoré Európa potrebuje na vytvorenie spravodlivejšej, súdržnejšej, udržateľnejšej, digitálnejšej a odolnejšej spoločnosti (prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva) | 27 |
| 2021/C 286/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako zabezpečiť harmonizáciu vstupu výživových doplnkov na trh v Európskej únii: riešenia a osvedčené postupy (prieskumné stanovisko) | 33 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

560. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (JDE) – INTERACTIO, 27. 4. 2021 – 28. 4. 2021

2021/C 286/01

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Nový príbeh pre Európu – Uznesenie o Konferencii o budúcnosti Európy

1

2021/C 286/02

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – V partnerstve s európskou občianskou spoločnosťou za udržateľnú budúcnosť Príspevok EHSV k sociálnemu samitu v Porte

6

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

560. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (JDE) – INTERACTIO, 27. 4. 2021 – 28. 4. 2021

2021/C 286/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Slobodné povolania 4.0 (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

8

2021/C 286/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha sociálneho hospodárstva pri vytváraní pracovných miest a uplatňovaní Európskeho piliera sociálnych práv (prieskumné stanovisko)

(prieskumné stanovisko)

13

2021/C 286/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Odborná príprava: efektívnosť systémov na účely predvídania a zosúladenia zručností a potrieb trhu práce a úloha sociálnych partnerov a jednotlivých zainteresovaných strán [prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva]

20

2021/C 286/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy propagovať z hľadiska celoživotného vzdelávania zručnosti, ktoré Európa potrebuje na vytvorenie spravodlivejšej, súdržnejšej, udržateľnejšej, digitálnejšej a odolnejšej spoločnosti (prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva)

(prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva)

27

2021/C 286/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako zabezpečiť harmonizáciu vstupu výživových doplnkov na trh v Európskej únii: riešenia a osvedčené postupy (prieskumné stanovisko)

(prieskumné stanovisko)

33

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 560. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (JDE) – INTERACTIO, 27. 4. 2021 – 28. 4. 2021 |
| 2021/C 286/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej správe údajov (akt o správe údajov) [COM(2020) 767 final] | 38 |
| 2021/C 286/09 | Stanovisko Európsky hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Nový program pre spotrebiteľov – Posilnenie odolnosti spotrebiteľov v záujme udržateľnej obnovy [COM(2020) 696 final] | 45 |
| 2021/C 286/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Farmaceutická stratégia pre Európu [COM(2020) 761 final] | 53 |
| 2021/C 286/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Maximálne využitie inovačného potenciálu EÚ – Akčný plán pre oblasť duševného vlastníctva na podporu obnovy a odolnosti EÚ [COM(2020) 760 final] | 59 |
| 2021/C 286/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora (akt o digitálnych trhoch) [COM(2020) 842 final – 2020/374(COD)] | 64 |
| 2021/C 286/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o jednotnom trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) a o zmene smernice 2000/31/ES [COM(2020) 825 final – 2020/0361(COD)] | 70 |
| 2021/C 286/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade – Stratégia kybernetickej bezpečnosti EÚ v digitálnej dekáde [JOIN(2020) 18 final] | 76 |
| 2021/C 286/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o počítačovom systéme na komunikáciu v cezhraničných občianskych súdnych konaniach a trestných konaniach (systém e-CODEX) a o zmene nariadenia (EÚ) 2018/1726 [COM(2020) 712 final – 2020/345(COD)] | 82 |
| 2021/C 286/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Digitalizácia justície v Európskej únii – Súbor príležitostí [COM(2020) 710 final] | 88 |
| 2021/C 286/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o hodnotení zdravotníckych technológií a zmene smernice 2011/24/EÚ [COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD)] | 95 |
| 2021/C 286/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o prenesenie vykonávacích právomocí na Komisiu s cieľom určiť význam pojmov používaných v určitých ustanoveniach uvedenej smernice [COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS)] | 102 |
| 2021/C 286/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady (EÚ) č. 389/2012 o administratívnej spolupráci v oblasti spotrebných daní, pokiaľ ide o obsah elektronických registrov [COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS)] | 106 |
| 2021/C 286/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie európskej zdravotnej únie: posilnenie odolnosti EÚ pre prípady cezhraničného ohrozenia zdravia [COM(2020) 724 final] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o posilnenej úlohe Európskej agentúry pre lieky z hľadiska pripravenosti na krízy a krízového riadenia v oblasti liekov a zdravotníckych pomôcok [COM(2020) 725 final – 2020/321(COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zmene nariadenia (ES) č. 851/2004, ktorým sa zriaďuje Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb [COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia a o zrušení rozhodnutia č. 1082/2013/EÚ [COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD)] | 109 |
| 2021/C 286/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Únia rovnosti: akčný plán EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025 [COM(2020)565 final] | 121 |
| 2021/C 286/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 [COM(2020) 698 final] | 128 |
| 2021/C 286/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027 [COM(2020) 758 final] | 134 |
| 2021/C 286/24 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Zabezpečenie spravodlivosti v EÚ – stratégia európskej odbornej justičnej prípravy na roky 2021 – 2024 [COM(2020) 713 final] | 141 |
| 2021/C 286/25 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní, vykonaní testu a prekonaní ochorenia s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19 (digitálne zelené osvedčenie) [COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD)] | 146 |
| 2021/C 286/26 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ na využitie potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti [COM(2020) 741 final] | 152 |
| 2021/C 286/27 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu – nasmerovanie európskej dopravy do budúcnosti [COM(2020) 789 final] | 158 |
| 2021/C 286/28 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii a o zrušení smernice (EÚ) 2016/1148 a návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o odolnosti kritických subjektov [COM(2020) 823 final – 2020/0359(COD) – COM(2020) 829 final – 2020/0365(COD)] | 170 |
| 2021/C 286/29 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európske médiá v digitálnej dekáde: akčný plán na podporu obnovy a transformácie [COM(2020) 784 final] | 176 |
| 2021/C 286/30 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Chemikálie – stratégia udržateľnosti – Na ceste k životnému prostrediu bez toxických látok [COM(2020) 667 final] | 181 |
| 2021/C 286/31 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o oslobodenia od dane pri dovoze a pri určitých dodaniach tovaru a poskytovaní služieb, ktoré sa týkajú opatrení Únie vo verejnom záujme [COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS)] | 190 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

560. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (JDE) – INTERACTIO, 27. 4. 2021 – 28. 4. 2021

2021/C 286/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej správe údajov (akt o správe údajov) [COM(2020) 767 final]

[COM(2020) 767 final]

38

2021/C 286/09

Stanovisko Európsky hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Nový program pre spotrebiteľov – Posilnenie odolnosti spotrebiteľov v záujme udržateľnej obnovy [COM(2020) 696 final]

[COM(2020) 696 final]

45

2021/C 286/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Farmaceutická stratégia pre Európu [COM(2020) 761 final]

[COM(2020) 761 final]

53

2021/C 286/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Maximálne využitie inovačného potenciálu EÚ – Akčný plán pre oblasť duševného vlastníctva na podporu obnovy a odolnosti EÚ [COM(2020) 760 final]

[COM(2020) 760 final]

59

2021/C 286/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora (akt o digitálnych trhoch) [COM(2020) 842 final – 2020/374(COD)]

[COM(2020) 842 final – 2020/374(COD)]

64

2021/C 286/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o jednotnom trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) a o zmene smernice 2000/31/ES [COM(2020) 825 final – 2020/0361(COD)]

[COM(2020) 825 final – 2020/0361(COD)]

70

2021/C 286/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade – Stratégia kybernetickej bezpečnosti EÚ v digitálnej dekáde [JOIN(2020) 18 final]

[JOIN(2020) 18 final]

76

2021/C 286/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o počítačovom systéme na komunikáciu v cezhraničných občianskych súdnych konaniach a trestných konaniach (systém e-CODEX) a o zmene nariadenia (EÚ) 2018/1726 [COM(2020) 712 final – 2020/345(COD)]

[COM(2020) 712 final – 2020/345(COD)]

82

2021/C 286/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Digitalizácia justície v Európskej únii – Súbor príležitostí [COM(2020) 710 final]

[COM(2020) 710 final]

88

2021/C 286/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o hodnotení zdravotníckych technológií a zmene smernice 2011/24/EÚ [COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD)]

[COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD)]

95

2021/C 286/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o prenesenie vykonávacích právomocí na Komisiu s cieľom určiť význam pojmov používaných v určitých ustanoveniach uvedenej smernice [COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS)]

[COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS)]

102

2021/C 286/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady (EÚ) č. 389/2012 o administratívnej spolupráci v oblasti spotrebných daní, pokiaľ ide o obsah elektronických registrov [COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS)]

[COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS)]

106

2021/C 286/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie európskej zdravotnej únie: posilnenie odolnosti EÚ pre prípady cezhraničného ohrozenia zdravia [COM(2020) 724 final] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o posilnenej úlohe Európskej agentúry pre lieky z hľadiska pripravenosti na krízy a krízového riadenia v oblasti liekov a zdravotníckych pomôcok [COM(2020) 725 final – 2020/321(COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zmene nariadenia (ES) č. 851/2004, ktorým sa zriaďuje Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb [COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia a o zrušení rozhodnutia č. 1082/2013/EÚ [COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD)]

[COM(2020) 724 final]

[COM(2020) 725 final – 2020/321(COD)]

[COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)]

[COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD)]

109

2021/C 286/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Únia rovnosti: akčný plán EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025 [COM(2020)565 final]

[COM(2020)565 final]

121

2021/C 286/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 [COM(2020) 698 final]

[COM(2020) 698 final]

128

2021/C 286/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027 [COM(2020) 758 final]

[COM(2020) 758 final]

134

2021/C 286/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Zabezpečenie spravodlivosti v EÚ – stratégia európskej odbornej justičnej prípravy na roky 2021 – 2024 [COM(2020) 713 final]

[COM(2020) 713 final]

141

2021/C 286/25

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní, vykonaní testu a prekonaní ochorenia s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19 (digitálne zelené osvedčenie) [COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD)]

[COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD)]

146

2021/C 286/26

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ na využitie potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti [COM(2020) 741 final]

[COM(2020) 741 final]

152

2021/C 286/27

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu – nasmerovanie európskej dopravy do budúcnosti [COM(2020) 789 final]

[COM(2020) 789 final]

158

2021/C 286/28

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii a o zrušení smernice (EÚ) 2016/1148 a návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o odolnosti kritických subjektov [COM(2020) 823 final – 2020/0359(COD) – COM(2020) 829 final – 2020/0365(COD)]

[COM(2020) 823 final – 2020/0359(COD) – COM(2020) 829 final – 2020/0365(COD)]

170

2021/C 286/29

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európske médiá v digitálnej dekáde: akčný plán na podporu obnovy a transformácie [COM(2020) 784 final]

[COM(2020) 784 final]

176

2021/C 286/30

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Chemikálie – stratégia udržateľnosti – Na ceste k životnému prostrediu bez toxických látok [COM(2020) 667 final]

[COM(2020) 667 final]

181

2021/C 286/31

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o oslobodenia od dane pri dovoze a pri určitých dodaniach tovaru a poskytovaní služieb, ktoré sa týkajú opatrení Únie vo verejnom záujme [COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS)]

[COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS)]

190

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

560. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (JDE) – INTERACTIO, 27. 4. 2021 – 28. 4. 2021

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/1

---

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Nový príbeh pre Európu – Uznesenie o Konferencii o budúcnosti Európy

(2021/C 286/01)

| Spravodajcovia: | Stefano MALLIA (skupina I)

  Oliver RÖPKE (skupina II)

  Séamus BOLAND (skupina III) |
| --- | --- |

Spravodajcovia:

Stefano MALLIA (skupina I)

Oliver RÖPKE (skupina II)

Séamus BOLAND (skupina III)

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom plenárnom zasadnutí 27. a 28. apríla 2021 (schôdza z 27. apríla) prijal 226 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 5 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce uznesenie.

| 1.1. | Konferencia o budúcnosti Európy (ďalej len „konferencia“) dáva Európe jedinečnú príležitosť opätovne sa spojiť s európskymi občanmi a zapojiť ich, a to aj prostredníctvom aktérov občianskej spoločnosti, a dať im tak zmysluplnú možnosť vyjadriť sa k ich spoločnej budúcnosti. Je čas uskutočniť záväzok článku 11 Zmluvy o Európskej únii poskytnúť občanom a zastupiteľským združeniam príležitosť vyjadriť a verejne si vymieňať názory vo všetkých oblastiach činnosti Únie, a udržiavať otvorený, transparentný a pravidelný dialóg so zastupiteľskými združeniami a občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) je presvedčený, že úspech konferencie bude závisieť aj od schopnosti načrtnúť nový príbeh pre Európu založený na realite každodenného života, ktorý by si európski občania dokázali osvojiť. Takýto príbeh potrebuje viac ako len zoznam úspechov; musí byť konkrétnym racionálnym a emocionálnym prepojením medzi EÚ a jej občanmi. Strategické témy by sa mali posudzovať spoločne, aby sa zabránilo vzniku Európy, kde si každý vyberie len to, čo chce. Cieľom je znovu objaviť a obnoviť veľmi potrebný zmysel spoločenstva založený na spoločných hodnotách, ktorý by dokázal podnietiť novú európsku dynamiku s cieľom čeliť súčasným a budúcim výzvam. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je úzko prepojený so všetkými oblasťami života (zamestnávatelia, odborové zväzy, občianska spoločnosť ako celok) vo všetkých členských štátoch; ako taký má najlepšie možnosti účinne zapojiť organizovanú občiansku spoločnosť, keďže na to má príslušné siete. To je jeho nesporné know-how a dôvod existencie. Hlavnú rolu bude v tejto súvislosti zohrávať stála účasť EHSV na celom procese konferencie vrátane pôsobenia vo výkonnej rade. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV musí byť neoddeliteľnou súčasťou riadenia konferencie; je odhodlaný poskytnúť vážne a jasné návrhy vychádzajúce zo jeho príbehu a vízie pre EÚ ďalších desaťročí. Výbor pripomína svoje pevné presvedčenie, že výsledkom konferencie musia byť návrhy a riešenia, ktoré skutočne hmatateľne niečo pre občanov EÚ zmenia. Preto je zásadne dôležité, aby konferencia priniesla konkrétny a merateľný pokrok a neviedla nielen k nezáväzným diskusiám s občanmi, ktoré nikam nepovedú. Návrh podpredsedu Komisie Šefčoviča zahrnúť závery konferencie do pracovného programu Komisie na rok 2022 predstavuje teda ako taký krok správnym smerom. Toto je zásadný prvok, ktorý podporí dôveryhodnosť a ambície celého tohto politického procesu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Riadenie konferencie by malo vymedziť rozsah a účel zapojenia občanov a občianskej spoločnosti, ktoré by sa mali stanoviť hneď na úvod. Znalosť cieľov nástrojov účasti môže pomôcť aj pri zosúladení cieľov s dostupnými prostriedkami, a to tak z hľadiska návrhu procesu, ako aj rozpočtu. Riadenie bude určite musieť využiť rôzne formáty a metódy zapojenia, v závislosti od fázy a úrovne v akomkoľvek momente, a nájsť spôsoby, ako osloviť tých Európanov, ktorí nemajú motiváciu zapojiť sa. Príspevky občanov a občianskej spoločnosti by si mali politici a inštitúcie vziať za svoje, alebo by sa mali odraziť v rozhodnutiach, inak sa pravdepodobne dôvera rýchlo stratí. Je potrebné zabrániť príliš veľkým očakávaniam. Mechanizmus spätnej väzby zabezpečí, aby sa názory vyjadrené na podujatiach konferencie premietli do konkrétnych odporúčaní pre budúce opatrenia EÚ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Krátky časový rámec konferencie obmedzuje všetkých účastníkov. Mala by sa preto chápať ako začiatok sústavného procesu v záujme väčšieho zapojenia európskych občanov na základe tejto úvodnej fázy. Táto príležitosť by sa mala využiť na zmenu paradigmy a úrovne ambícií vo všetkých oblastiach politiky vrátane hospodárskej, sociálnej a environmentálnej politiky. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Je potrebné nadviazať na rokovania v rámci konferencie a všetci aktéri k nim musia pristupovať bez predsudkov, bez toho, aby už mali vytvorený záverov o ďalších krokoch, a neodmietať vopred žiadnu možnosť. V tejto súvislosti boli v minulých rokoch vytvorené niektoré iniciatívy a nástroje EÚ, ktoré je teraz potrebné zaviesť do praxe. Malo by sa podporovať pravidelné monitorovanie vykonávania, ako aj aktualizácia pokroku dosiahnutého na úrovni EÚ, pokiaľ ide o prijaté opatrenia a dostupné nástroje. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Nový príbeh pre Európu – Európa: skvelé miesto pre život a prosperitu

| 2.1. | EHSV so zreteľom na tieto okolnosti navrhuje Nový príbeh pre Európu, ktorý prepája dávnu a nie tak dávnu minulosť Európy so súčasnosťou, a prináša víziu budúcnosti založenej na spolupráci naprieč hranicami, posilnení prepojení medzi Európanmi, a založenej na hodnotách solidarity, sociálnej spravodlivosti, medzigeneračnej spolupráce, rodovej rovnosti, udržateľnej prosperity a spravodlivej zelenej a digitálnej transformácie. Je nevyhnutné posilniť verejnú podporu týchto hodnôt s cieľom prehodnotiť naše modely rastu a riadenia smerom k udržateľnosti, vytvoriť spoločnosť, v ktorej je väčšia rovnosť, a dostať organizácie občianskej spoločnosti do centra tejto rekonštrukcie a obnovy.
  Európa, ktorú naši občania potrebujú:






  — | uznáva, že občianska spoločnosť je strážcom spoločných záujmov a je neoddeliteľnou súčasťou hľadania riešení spoločných výziev pre Európu; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Európa, ktorú naši občania potrebujú:

—

uznáva, že občianska spoločnosť je strážcom spoločných záujmov a je neoddeliteľnou súčasťou hľadania riešení spoločných výziev pre Európu;

| — | zameriava sa na spravodlivú a udržateľnú obnovu po kríze COVID-19, obnovu, ktorá otvára cestu inkluzívnejšej spoločnosti a buduje dlhodobú konkurencieschopnosť, pričom plne zohľadňuje vzájomne prepojené sociálne, hospodárske, demokratické, demografické a klimatické krízy v členských štátoch EÚ, potrebu zelenej a digitálnej transformácie, ako aj dlhodobejšie štrukturálne zmeny, ktoré vyvolala pandémia. Je potrebné plne podporovať hospodárstvo Európy, aby získalo stratenú pôdu pod nohami a pritom zohľadniť potrebu konvergencie smerom nahor, väčšej súdržnosti, sociálnej ochrany, posilnenia investícií do verejných služieb, cieľov udržateľného rozvoja a znižovania chudoby; |
| --- | --- |

—

zameriava sa na spravodlivú a udržateľnú obnovu po kríze COVID-19, obnovu, ktorá otvára cestu inkluzívnejšej spoločnosti a buduje dlhodobú konkurencieschopnosť, pričom plne zohľadňuje vzájomne prepojené sociálne, hospodárske, demokratické, demografické a klimatické krízy v členských štátoch EÚ, potrebu zelenej a digitálnej transformácie, ako aj dlhodobejšie štrukturálne zmeny, ktoré vyvolala pandémia. Je potrebné plne podporovať hospodárstvo Európy, aby získalo stratenú pôdu pod nohami a pritom zohľadniť potrebu konvergencie smerom nahor, väčšej súdržnosti, sociálnej ochrany, posilnenia investícií do verejných služieb, cieľov udržateľného rozvoja a znižovania chudoby;

| — | podporuje hospodársku a sociálnu obnovu, podnikanie, spravodlivú transformáciu, vytváranie kvalitných pracovných miest, získavanie vzdelania a zručností, inovácie, infraštruktúrne a sociálne investície, dekarbonizáciu, digitalizáciu, dokončenie jednotného trhu a hospodársku a menovú integráciu; |
| --- | --- |

—

podporuje hospodársku a sociálnu obnovu, podnikanie, spravodlivú transformáciu, vytváranie kvalitných pracovných miest, získavanie vzdelania a zručností, inovácie, infraštruktúrne a sociálne investície, dekarbonizáciu, digitalizáciu, dokončenie jednotného trhu a hospodársku a menovú integráciu;

| — | chráni všetkých svojich občanov vrátane tých najviac marginalizovaných, ochraňuje ich zdravie a bezpečnosť a dobré životné podmienky, životné prostredie a biodiverzitu; |
| --- | --- |

—

chráni všetkých svojich občanov vrátane tých najviac marginalizovaných, ochraňuje ich zdravie a bezpečnosť a dobré životné podmienky, životné prostredie a biodiverzitu;

| — | rešpektuje a podporuje rozmanitosť, rodovú rovnosť, základné práva, demokraciu, sociálny dialóg a inkluzívne riadenie; a |
| --- | --- |

—

rešpektuje a podporuje rozmanitosť, rodovú rovnosť, základné práva, demokraciu, sociálny dialóg a inkluzívne riadenie; a

| — | podporuje mier, bezpečnosť a pokrok vo svete prostredníctvom multilateralizmu, podpory demokracie a právneho štátu, ľudských práv, sociálneho dialógu, cieľov udržateľného rozvoja, diplomacie a otvoreného, spravodlivého a udržateľného obchodu. |
| --- | --- |

—

podporuje mier, bezpečnosť a pokrok vo svete prostredníctvom multilateralizmu, podpory demokracie a právneho štátu, ľudských práv, sociálneho dialógu, cieľov udržateľného rozvoja, diplomacie a otvoreného, spravodlivého a udržateľného obchodu.

| 2.2. | EHSV jednomyseľne uznáva, že dvojitá transformácia, ekologická a digitálna, majú mimoriadny význam aj pre posilnenie udržateľnej konkurencieschopnosti, solidarity a odolnosti Európy pri riešení budúcich kríz. Pandémia COVID-19 je najhoršou krízou, akej EÚ čelí od svojho vzniku. Pandémia jasne ukázala, že EÚ musí byť schopná poskytovať rozhodne a konzistentne reagovať s cieľom zlepšiť politický, zdravotný, hospodársky a sociálny rozmer EÚ. Táto konferencia je pre EÚ jedinečnou príležitosťou dosiahnuť to.
  Vplyv pandémie COVID-19 na našich občanov, spoločnosti a hospodárstva zdôraznil, že je potrebný spoločný európsky prístup. Pandémia ukázala, že existujú dobré dôvody konať spoločne, ale odhalila aj slabiny v spôsobe, akým Európa rieši takéto zásadné výzvy. Vo čase neustálej krízy bude EÚ musieť posilniť svoje kapacity v záujme riešenia kríz, aby priniesla výsledky, ktoré si európski občania prajú a zaslúžia. |
| --- | --- |

2.2.

Vplyv pandémie COVID-19 na našich občanov, spoločnosti a hospodárstva zdôraznil, že je potrebný spoločný európsky prístup. Pandémia ukázala, že existujú dobré dôvody konať spoločne, ale odhalila aj slabiny v spôsobe, akým Európa rieši takéto zásadné výzvy. Vo čase neustálej krízy bude EÚ musieť posilniť svoje kapacity v záujme riešenia kríz, aby priniesla výsledky, ktoré si európski občania prajú a zaslúžia.

| 2.3. | Táto kríza tiež jasne ukázala, že EÚ by mala vynakladať väčšie úsilie na zabezpečenie riadnej ochrany podnikov, pracovníkov, ako aj osôb, ktoré čelia chudobe a sociálnemu vylúčeniu, pred vplyvom aktuálnych a budúcich výziev. Pandémia COVID-19 tiež zdôraznila, že je potrebné podporovať udržateľnú hospodársku súťaž a zvýšiť investície do zdravotníckych, opatrovateľských, vzdelávacích a sociálnych služieb v celej EÚ. Kľúčové bude prehĺbiť zdravotnú koordináciu na úrovni EÚ, lepšie riešiť cezhraničné hrozby v oblasti zdravia a posilniť zdravotnícke systémy v EÚ. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EÚ sa môže spoliehať na svoje hlavné silné stránky, ako je jej vnútorný trh, ktorý je jedným z najväčších trhov na svete, súbor základných nespochybniteľných hodnôt (1), ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou európskej spoločnosti a demokracie, a solidaritu, ktorú dokazuje ambiciózny Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, ktorý si vyžaduje účinné vykonávanie národných plánov obnovy. Konečným cieľom EÚ musí byť posilnenie nášho hospodárskeho modelu sociálneho trhu, ktorý v sebe zlučuje udržateľné, konkurencieschopné a dobre vytvorené sociálne politiky. Z toho vyplýva, že dosiahnutie Európskej zelenej dohody, ktorú EHSV víta od jej úplného začiatku, je cesta správnym smerom. Zelená dohoda je novou európskou stratégiou rastu, ktorej ťažiskom sú prosperita, udržateľnosť a sociálna spravodlivosť. Pre prosperitu Európy bude kľúčové, aby dokázala uskutočniť spravodlivý prechod na klimaticky neutrálny spôsob života, podporiť kvalitné pracovné miesta a propagovať udržateľné podnikanie a inovácie vrátane obehového hospodárstva a sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EÚ však čelí veľkým výzvam: pandémia ešte viac prehĺbi nerovnosti v rámci každého štátu aj medzi nimi. Preto je potrebné sledovať dvojaký cieľ: je potrebné ďalej posilniť udržateľnú konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a podnikov všetkých veľkostí, najmä MSP, a zároveň by si Európa mala osvojiť ambicióznejší a konkrétny sociálny rozmer, v rámci ktorého sa na nikoho nezabúda. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ak chce EÚ chrániť svoje hodnoty a naplniť svoje priority, musí tiež zaujať pozitívny postoj v medzinárodnej hospodárskej sfére. Vo svete, ktorý sa vyznačuje silnou konkurenciou a napätím, a to nielen na hospodárskej, ale aj na politickej úrovni, sa EÚ musí stať globálnym aktérom, ktorý dokáže účinnejšie chrániť svoje záujmy a hodnoty. Dosiahnutie určitej úrovne otvorenej strategickej autonómie v záujme zachovania kapacity EÚ konať v zásadných hospodárskych oblastiach musí byť vyvážené ochotou spolupracovať v záujme vytvárania vyspelých riešení spoločných výziev, ako je zmena klímy, a v záujme posilnenia multilaterálneho systému založeného na pravidlách. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pandémia poukázala na význam silných a odolných európskych priemyselných základov. Európa musí mať ambicióznu priemyselnú politiku, ktorá je hnacou silou dvojakej transformácie – digitalizácie a udržateľnosti – a pritom posilňuje celosvetovú konkurencieschopnosť Európy. Nová priemyselná politika musí byť schopná s využitím škály rôznych politík (vrátane obchodu, zručností, investícií, výskumu a energetiky) neustále predvídať budúce kľúčové hospodárske odvetvia, vytvárať rámcové podmienky vrátane profilov potrebných zručností, ktoré európskemu priemyslu umožnia zostať celosvetovo na vedúcich pozíciách, pokiaľ ide o technológie a inovácie, a vytvárať vysoko kvalitné pracovné miesta a udržateľný rast pre Európu. Dosiahnutie konkurencieschopnosti, udržateľnosti a sociálnej spravodlivosti zároveň ochráni sociálno-hospodársky model Európy pre budúcnosť. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Je mimoriadne dôležité, aby EÚ využila túto príležitosť na modernizáciu a transformáciu svojich priemyselných odvetví a ich dodávateľských reťazcov, aby boli aj naďalej konkurencieschopné vo svete nižších emisií. Riešenie výziev spojených s dlhodobou transformáciou si vyžaduje predvídanie zmien a aktívne riadenie transformácie zo strany tvorcov politík, sociálnych partnerov, organizácií občianskej spoločnosti a kľúčových zainteresovaných strán v týchto krajinách a regiónoch. Sociálny dialóg, informovanie, konzultácie a účasť pracovníkov a organizácií, ktoré ich zastupujú, zohrávajú kľúčovú úlohu pri riadení transformácie progresívnym spôsobom. To bude zásadný význam, keďže Európa môže uspieť len vtedy, ak budú stredobodom obnovy a budúcich politík tak podniky, ako aj pracovníci. Konkurencieschopnosť a inkluzívnosť musia ísť ruka v ruke: práve členské štáty s najlepšími hospodárskymi výsledkami majú aj najvyššiu sociálnu úroveň. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Úloha EHSV

| 3.1. | Posilňovanie vlastnej úlohy EHSV si vyžaduje dokázať, že má ako poradný orgán opodstatnenie a je prínosom vďaka svojej jedinečnej úlohy, ktorou je preklenúť rozdiely 1. medzi tvorcami politiky a občianskou spoločnosťou; 2. medzi jednotlivými aktérmi občianskej spoločnosti; 3. a medzi aktérmi na vnútroštátnej aj európskej úrovni. Predovšetkým však vytvoriť nadnárodnú diskusiu, ktorá vzájomne prepojí európske diskusie na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Postoj EHSV by mal byť výsledkom skutočnej diskusie počnúc vstupom od aktérov občianskej spoločnosti, a vytvorené zdola nahor. Toto je jediný prístup, ktorý zaručí zohľadnenie všetkých názorov a prinesie jasné a efektívne výsledky. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nadviazať spoluprácu s Výborom regiónov (VR) a organizovať spoločne misie „Going local“, pričom sa budú v plnej miere rešpektovať odlišné, ale doplnkové oblasti pôsobnosti týchto dvoch inštitúcií. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV by mal prostredníctvom svojich členov na plenárnej schôdzi konferencie a prostredníctvom svojich pozorovateľov vo výkonnej rade vystupovať ako inštitucionálny sprostredkovateľ medzi konferenciou a vnútroštátnymi organizáciami, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV má skupinu ad hoc. Skupina ad hoc rozhodla o pláne s týmito cieľmi:






  — | zlepšiť spôsoby zapojenia a oslovenia aktérov občianskej spoločnosti, najmä vďaka interakcii a mobilizácii miestnej základne jednotlivých členov EHSV; |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

zlepšiť spôsoby zapojenia a oslovenia aktérov občianskej spoločnosti, najmä vďaka interakcii a mobilizácii miestnej základne jednotlivých členov EHSV;

| — | rozšíriť a posilniť úlohu a vplyv EHSV; |
| --- | --- |

—

rozšíriť a posilniť úlohu a vplyv EHSV;

| — | poskytovať štruktúrovaný vstup od občianskej spoločnosti k tvorbe politiky EÚ predkladaním príslušných návrhov Rade, Európskemu parlamentu a Európskej komisii zameraných na to, ako zlepšiť fungovanie EÚ a prácu EHSV na legislatívnom procese. |
| --- | --- |

—

poskytovať štruktúrovaný vstup od občianskej spoločnosti k tvorbe politiky EÚ predkladaním príslušných návrhov Rade, Európskemu parlamentu a Európskej komisii zameraných na to, ako zlepšiť fungovanie EÚ a prácu EHSV na legislatívnom procese.

| 3.6. | spätne informovať o diskusiách a dialógoch v členských štátoch a v rámci konferencie na plenárnych zasadnutiach EHSV s účasťou poslancov Európskeho parlamentu, členov VR, komisárov a ministrov Rady. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Závery

Budúcnosť, akú chceme: vedúca úloha občianskej spoločnosti

| 4.1. | EHSV je presvedčený, že Európska únia potrebuje silný spoločný príbeh.
  V tomto zmysle je potrebné považovať Európu za: 1. strážcu spoločných základných hodnôt, ako sú sloboda, demokracia, ľudské práva a právny štát; 2. globálneho propagátora udržateľnosti, otvoreného a spravodlivého obchodu a multilateralizmu; 3. priestor bez vnútorných hraníc, kde sa môže rozvíjať jedinečný hospodársky a sociálny model založený na spravodlivej hospodárskej súťaži a solidarite a 4. hnaciu silu udržateľnej prosperity, ktorej stredobodom je silná európska občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

4.1.

V tomto zmysle je potrebné považovať Európu za: 1. strážcu spoločných základných hodnôt, ako sú sloboda, demokracia, ľudské práva a právny štát; 2. globálneho propagátora udržateľnosti, otvoreného a spravodlivého obchodu a multilateralizmu; 3. priestor bez vnútorných hraníc, kde sa môže rozvíjať jedinečný hospodársky a sociálny model založený na spravodlivej hospodárskej súťaži a solidarite a 4. hnaciu silu udržateľnej prosperity, ktorej stredobodom je silná európska občianska spoločnosť.

| 4.2. | Konferencia o budúcnosti Európy by mala umožniť trvalejšiu zmenu v EÚ, ktorej súčasťou bude aj rozsiahlejšie a zmysluplnejšie zapojenie občanov a organizovanej občianskej spoločnosti do európskej verejnej sféry. Prvým krokom v rámci tohto procesu je, aby občianska spoločnosť úzko spolupracovala v partnerstve, vytvárala siete, vymieňala si osvedčené postupy a hľadala konsenzus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Organizácie občianskej spoločnosti majú zásadný význam pri identifikácii riešení aktuálnych výziev. EHSV žiada, aby EÚ a vnútroštátne orgány uznali dôležitú úlohu organizovanej občianskej spoločnosti pri budovaní dôvery, formovaní verejnej mienky a zároveň ako pozitívneho činiteľa zmeny. Je tiež nevyhnutné, aby EÚ podporovala rozhodujúcu úlohu, ktorú zohrávajú organizácie občianskej spoločnosti pri podpore a obhajovaní európskych hodnôt, demokracie, základných práv a zásad právneho štátu voči narastajúcim antiliberálnym tendenciám, populizmu a „zmenšujúcemu sa občianskemu priestoru“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kľúčom k obnove a sociálno-hospodárskej rekonštrukcii EÚ bude zabezpečiť, aby boli všetky zložky spoločnosti účinne zapojené do spoločného navrhovania, spoločnej účasti, spoločného vykonávania a spoločného hodnotenia politík EÚ, najmä do národných plánov obnovy a odolnosti, ako aj do budúcich národných programov reforiem, a to s využitím existujúcich štruktúr konzultácií, ako je proces európskeho semestra, a aby bola občianska spoločnosť výslovne uznaná ako partner zásadného významu pre realizáciu a konečného príjemcu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Koncipovanie a realizácia týchto odolných a udržateľných spoločností, kde sú si všetci rovní, si bude vyžadovať iniciatívy zdola nahor, ktoré si osvoja novú definíciu blahobytu a rozvoja nad rámec hrubého domáceho produktu (HDP) a pritom budú rešpektovať názory a práva občanov. Okrem toho má zásadný význam, aby obmedzenia práv, ktoré priniesla pandémia, nepokračovali po skončení pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Napokon je pre EHSV mimoriadne dôležité sústavne hodnotiť navrhované opatrenia a politické kroky. EHSV fundovane prispeje k tomuto procesu prostredníctvom skúseností a odborných znalostí, ktorými disponuje v oblasti zapájania sa do dialógu s občanmi naprieč spoločnosťou vo všetkých členských štátoch EÚ. |
| --- | --- |

4.6.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Článok 2 ZEÚ.

1

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/6

---

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – V partnerstve s európskou občianskou spoločnosťou za udržateľnú budúcnosť Príspevok EHSV k sociálnemu samitu v Porte

(2021/C 286/02)

| Spravodajcovia: | Stefano MALLIA (skupina I)

  Oliver RÖPKE (skupina II)

  Séamus BOLAND (skupina III) |
| --- | --- |

Spravodajcovia:

Stefano MALLIA (skupina I)

Oliver RÖPKE (skupina II)

Séamus BOLAND (skupina III)

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom plenárnom zasadnutí 27. a 28. apríla 2021 (schôdza z 28. apríla) prijal 225 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 6 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce uznesenie.

Sociálny samit, ktorý sa uskutoční 7. mája 2021 v Porte, ponúka EÚ jedinečnú príležitosť na to, aby sa občania a občiansky stali stredobodom európskeho projektu. Predstavuje príležitosť preukázať, že EÚ a členské štáty konajú spoločne so svojimi občanmi a v snahe zaistiť im lepšie životné podmienky, pričom sa na nikoho nezabúda. Ide o vyvrcholenie európskych ambícií zameraných na udržateľné, inovatívne, konkurencieschopné a súdržné spoločnosti, ktoré budú pre EÚ rozhodujúce do roku 2030 a neskôr, a ktoré umožnia Únii čeliť výzvam zelenej a digitálnej transformácie a využívať s ňou súvisiace výhody. Samit by mal tiež pomôcť nášmu hospodárstvu a spoločnosti dosiahnuť udržateľnosť, pričom by sa mal rovnaký dôraz klásť na hospodársky, sociálny a environmentálny rozmer.

Prístup, ktorý v rovnakej miere zohľadňuje sociálne a hospodárske aspekty našich spoločností a hospodárstiev, sa stal v dôsledku pandémie COVID-19 ešte naliehavejším. Počas pandémie COVID-19 sa človek stal vo verejnom vnímaní stredobodom a aj teraz, keď sa Európa pomaly obracia k sociálno-ekonomickej obnove a vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv (EPSP), musia ľudia a komunity zostať aj naďalej v centre pozornosti. V tejto súvislosti nemohol byť akčný plán pre Európsky pilier sociálnych práv načasovaný vhodnejšie.

Vyhlásenie z Porta by malo zapojiť všetkých inštitucionálnych, hospodárskych a sociálnych aktérov do vykonávania akčného plánu na základe občianskeho a sociálneho dialógu. Ide o míľnik pre Európu, ktorá musí podniknúť ďalšie nevyhnutné kroky smerom k životaschopnej a udržateľnej únii.

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vyzýva členské štáty a európske inštitúcie, aby prijali opatrenia v týchto oblastiach:

| 1. | Akčný plán pre EPSP sa musí stať účinným nástrojom, ktorý umožní všetkým subjektom pracovať v partnerstve a budovať rovnocennejšie, udržateľnejšie, inkluzívnejšie a odolnejšie európske spoločnosti. Všetky zložky občianskej spoločnosti zastúpené v EHSV prispievajú zásadným spôsobom k úspechu tohto procesu. Všetci občania vrátane osôb so zdravotným postihnutím, etnických a menšinových skupín, najzraniteľnejších a marginalizovaných osôb, musia mať prostredníctvom aktívneho zapojenia európskej občianskej spoločnosti možnosť podieľať sa na vízii a budúcom vykonávaní EPSP, stotožniť sa s nimi a vidieť v nich nádej. Osobitne by sa malo uznať a podporovať sociálne hospodárstvo, ktoré zohráva kľúčovú úlohu pri riešení neuspokojených sociálnych potrieb, zmierňovaní chudoby a znižovaní nerovností. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rovnocennejšie, udržateľnejšie, inkluzívnejšie a odolnejšie európske spoločnosti bude možné vybudovať len prostredníctvom presvedčivej angažovanosti občianskej spoločnosti a účinného dialógu so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou. Mimoriadne dôležité je meranie vplyvu občianskej spoločnosti a podávanie správ o ňom, zvyšovanie povedomia o jej pozitívnom prínose a vytváranie priaznivého právneho prostredia a súboru politík. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Na to, aby sme si vedeli predstaviť a budovať odolné, inkluzívne, rovnocenné a udržateľné spoločnosti, budú potrebné iniciatívy zdola nahor, ktoré zahŕňajú nové vymedzenia blahobytu a rozvoja nad rámec HDP, investície do sociálnych inovácií a zároveň budú rešpektovať názory a práva občanov. Okrem toho je nevyhnutné, aby obmedzenia práv zavedené počas pandémie COVID-19 nepokračovali aj po jej skončení. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Európa musí byť naďalej jednotná a musí pokračovať v rovnakom duchu solidarity a kultúry občianskeho a sociálneho dialógu ako teraz, v čase pandémie. EPSP podporuje sociálne trhové hospodárstvo tým, že posilňuje svoj sociálny model a prispôsobuje ho zmenám, ktoré prinesie budúcnosť. Na vybudovanie sociálnej odolnosti a udržateľnosti musí akčný plán pre Európsky pilier sociálnych práv vo všeobecnosti zabezpečiť dobré životné podmienky a inkluzívny trh práce, na ktorom je diskriminácia zakázaná, pracovné miesta sú stabilné a práca je adekvátne odmeňovaná. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Po skončení pandémie musia inštitúcie a sociálni partneri prostredníctvom sociálneho dialógu vypracovať riešenia, ktoré zvýšia sociálnu odolnosť našich hospodárstiev. Na to je potrebná nová otvorenosť voči zmene, pričom sa treba zamerať na minimálne normy ochrany a rovnaké príležitosti s osobitným dôrazom na primeranosť miezd, problematiku diskriminácie na základe pohlavia, podporu mladých pracovníkov a ochranu pracovníkov s neistým pracovným miestom a migrantov. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jednou z kľúčových hospodárskych a sociálnych výziev v Európe je podpora hospodárskeho rastu, tvorby pracovných miest a účasti na zamestnanosti (vrátane starších a mladších ľudí, žien, ľudí vzdialených od trhu práce, neaktívnych osôb) a zníženie nezamestnanosti, najmä mladých ľudí, ako aj posilnenie postavenia žien na trhu práce. Predpokladom toho je zabezpečenie konkurencieschopného základu pre investície. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Konkurencieschopnosť a vyššia produktivita založené na zručnostiach a poznatkoch predstavujú vhodný recept na udržanie blahobytu európskych spoločností. Hospodársky rast a dobre fungujúci vnútorný trh sú dôležitým prvkom posilnenia sociálneho rozmeru EÚ. Musíme rozvíjať silné stránky nášho európskeho systému sociálneho trhového hospodárstva a zároveň odstraňovať jeho slabé stránky, a tak ho prispôsobiť budúcim výzvam. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Všetky hlavné zložky nášho hospodárstva a spoločnosti musia byť pripravené využiť potenciál, ktorý ponúka digitalizácia a prechod na zelené hospodárstvo. Predpokladom je ochota a schopnosť vykonať štrukturálne zmeny, tak na trhu práce, ako aj v oblasti sociálneho zabezpečenia, vzdelávania a odbornej prípravy alebo zdaňovania. To znamená, že členské štáty skutočne prevezmú zodpovednosť za reformy koordinované a podporované rámcami a opatreniami na úrovni EÚ, ako je európsky semester. Má to kľúčový význam pre povzbudenie podnikov k tomu, aby investovali v Európe. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kombinácia starnúceho obyvateľstva a klesajúcej pracovnej sily znamená, že čoraz väčší počet starších osôb bude ekonomicky závislý, ak sa nám nepodarí rozšíriť pracovnú silu prostredníctvom inkluzívnejších trhov práce vrátane aktivácie skupín, ktoré sú v súčasnosti vylúčené alebo nedostatočne zastúpené na trhu práce. Je potrebné prijať opatrenia na riešenie výziev, ktorým čelia systémy sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti v členských štátoch. Demografická zmena bude znamenať aj to, že budú potrebné adaptabilné a flexibilné vnútroštátne systémy vzdelávania, trhy práce a systémy sociálneho zabezpečenia. Tieto výzvy nepredstavujú nevyhnutne problémy, ale príležitosti na dosiahnutie pozitívnych výsledkov. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Akčný plán by mal mať konkrétne a hmatateľné základy, pričom opatrenia, ktoré sú jeho súčasťou, by mali byť merateľné a doplnené monitorovacími rámcami, na ktorých sa spoločne dohodnú príslušné zainteresované strany a ktoré budú zahŕňať sociálne, environmentálne a hospodárske kritériá. EHSV víta hlavné ciele, ktoré navrhla Európska komisia, a vyzýva členské štáty na ambicióznosť pri stanovovaní svojich vlastných cieľov, aby tak všetky členské štáty skutočne prispeli k dosiahnutiu európskych cieľov. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Počas prechodu Európy od reakcie na krízu smerom k obnove zohráva dôležitú úlohu pri formovaní hospodárskej transformácie a podpore inovácií na pracovisku sociálny dialóg, poskytovanie informácií, konzultácie a účasť pracovníkov prostredníctvom vhodných kanálov, a to najmä vzhľadom na prebiehajúcu dvojakú transformáciu a zmeny vo svete práce. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Strednodobý až dlhodobý vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na európske systémy zdravotnej starostlivosti sa v EPSP nezohľadňuje dostatočne. Pandémia jasne ukázala, že zdravie môže mať priamy vplyv na hospodársku a sociálnu stabilitu, a to aj v EÚ. Pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv musia členské štáty vynaložiť vyššie a udržateľné investície do modernizácie služieb verejného zdravotníctva a zdravotníckej infraštruktúry, ako aj do zlepšenia koordinácie v oblasti verejného zdravia v rámci členských štátov a medzi nimi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Od všetkých zainteresovaných strán sa na summite očakáva silný záväzok k zachovaniu a rozvoju európskeho sociálneho modelu, ktorý je založený na vyváženej kombinácii práv a povinností. Vyzývame členské štáty a európske inštitúcie, aby preukázali ambície a odhodlanie. |
| --- | --- |

13.

V Bruseli 28. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

560. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (JDE) – INTERACTIO, 27. 4. 2021 – 28. 4. 2021

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/8

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Slobodné povolania 4.0

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2021/C 286/03)

| Spravodajca: | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Rudolf KOLBE

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 31. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 233/0/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 2. 2020

Právny základ

článok 32 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

31. 3. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

233/0/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Pri výkone slobodných povolaní sa už dnes v prospech zadávateľov vo veľkom rozsahu využívajú aplikácie založené na digitálnej a umelej inteligencii, napríklad v oblasti inžinierstva, a vykonávatelia týchto povolaní sú významným spôsobom zapojení do ich technologického vývoja. Aj v budúcnosti musia byť intenzívnejšie zapojení do vývoja a validácie týchto aplikácií, aby sa zabezpečila ich praktická použiteľnosť a účinnosť. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Digitálne aplikácie by sa nemali považovať za konkurenciu ponuke plnení poskytovaných výkonom slobodných povolaní, ani za ich náhradu. Ide skôr o pomôcky, ktoré už dnes zlepšujú a rozširujú poskytovanie plnení v slobodných povolaniach. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vykonávatelia slobodných povolaní musia byť v záujme svojich klientov, pacientov a zadávateľov schopní identifikovať a posúdiť nebezpečenstvá vyplývajúce z používania digitálnych technológií. Vyplýva to z osobitného aspektu dôvery, ktorý charakterizuje ich vzťah a zostane kľúčovým prvkom aj v prípade digitálnych distribučných kanálov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pacienti, klienti a zadávatelia musia mať v súvislosti s digitálnymi aplikáciami možnosť dôverovať tomu, že vykonávatelia slobodných povolaní poskytujú plnenia na vlastnú zodpovednosť, odborne a nezávisle od záujmov iných subjektov. Dôležitým predpokladom toho sú primerané pravidlá výkonu povolania prispôsobené digitálnemu vývoju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vykonávatelia slobodných povolaní musia dôsledne zabezpečiť ochranu údajov a chrániť ich pred tretími stranami. Aby sa zabránilo zneužívaniu údajov, sú v EÚ potrebné bezpečné digitálne infraštruktúry. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Musí sa aktualizovať obsah základnej i nadväzujúcej odbornej prípravy vykonávateľov slobodných povolaní, aby sa na najvyššej možnej úrovni kvality zabezpečili ich zručnosti v oblasti informačných technológií a digitalizácie, ako aj zodpovedajúce zručnosti ich zamestnancov. EÚ vyzývame, aby tieto procesy doplnila primeranými podpornými programami. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vykonávatelia slobodných povolaní musia svoju samoreguláciu prispôsobiť digitálnemu vývoju a príslušný proces aktívne formovať. To si môže vyžadovať rozšírenie profesijných pravidiel. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Na základe kritérií a zásad stanovených v Rímskom manifeste by sa malo podporovať vytváranie nových slobodných povolaní, ktorých vznik umožňuje digitalizácia. |
| --- | --- |

1.8.

2.   COVID-19 a slobodné povolania

| 2.1. | Pandémia spustila rozsiahly proces digitalizácie aj v slobodných povolaniach. Pre zvýšenú potrebu plnení slobodných povolaní a pandemické obmedzenia sa musia výrazne rozšíriť digitálne služby. Kríza poukázala na to, aká je naša spoločnosť závislá od vynikajúcich odborných poznatkov v systémovo dôležitých slobodných povolaniach. Vykonávatelia slobodných povolaní ako kľúčoví partneri vlád v krízovom riadení a pri zabezpečovaní základných potrieb obyvateľstva musia byť v budúcnosti ešte lepšie integrovaní do systémov sociálnych partnerov a ich plnenia sa musia zabezpečiť primeranými pravidlami výkonu povolania prispôsobenými digitálnemu vývoju. Mimoriadne kriticky treba hodnotiť, že počas pandémie pre mnohé samostatne zárobkovo činné osoby a vykonávateľov slobodných povolaní nebola vôbec dostupná štátna pomoc, alebo bola dostupná len nedostatočne. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Intenzívna digitalizácia služieb poskytovaných výkonom slobodných povolaní môže mať trvalý vplyv na zlepšenie starostlivosti, a to aj v odľahlých regiónoch. Pritom treba zabezpečiť, aby sa čo najskôr zmenšili súčasné priveľké rozdiely medzi mestami a vidiekom, pokiaľ ide o rýchly širokopásmový internet, a aby boli digitalizované služby rovnako dostupné pre ľudí zo všetkých regiónov. Vykonávatelia slobodných povolaní investovali počas krízy do digitalizácie a ochrany údajov s cieľom plniť svoju úlohu poskytovateľov verejných služieb na kľúčových spoločenských pozíciách. Preto je dôležité, aby boli ako systémová skupina výslovne zahrnutí do všetkých hospodárskych revitalizačných opatrení. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Rímsky manifest – vymedzenie pojmu slobodné povolanie

| 3.1. | Slobodné povolania zohrávajú v hospodárskom a sociálnom rozvoji EÚ rozhodujúcu úlohu. Sú súčasťou širokej škály regulovaných povolaní, na vykonávanie ktorých sa vyžaduje osobitná kvalifikácia, a predstavujú 22 % všetkých pracovníkov v Európe. V roku 2013 viac ako desatina hrubej pridanej hodnoty v EÚ pochádzala zo sektora slobodných povolaní. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na existenčnú závislosť našej spoločnosti od vysokokvalifikovaných služieb poskytovaných vykonávateľmi slobodných povolaní. Vykonávatelia slobodných povolaní majú ako odolní zamestnávatelia a podnikatelia značný potenciál zamestnanosti. Navyše plnia dôležité verejnoprospešné úlohy. Služby, ktoré poskytujú, úzko súvisia so základnými potrebami jednotlivcov, ako je život, práca, zdravie, bezpečnosť alebo majetok. V tejto súvislosti je dôležité zaručiť demokratický prístup k službám, ktoré poskytujú, napríklad v zdravotníctve, v sústave sociálneho zabezpečenia alebo v právnej oblasti poskytovaním finančnej pomoci pri súdnych konaniach. Odporúčania týkajúce sa hornej hranice alebo rozsahu honorárov alebo poplatkov majú ochrannú funkciu pre tých, ktorí využívajú služby slobodných povolaní a pre existujúcu informačnú asymetriu sú od takýchto pravidiel závislí. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor sa slobodnými povolaniami opakovane zaoberal a v roku 2014 zadal vypracovanie komplexnej štúdie s názvom Situácia slobodných povolaní v ich úlohe a význame pre európsku občiansku spoločnosť (1). Táto práca ukázala, že na úrovni EÚ doteraz neexistuje žiadne všeobecne záväzné chápanie ani vymedzenie pojmu „slobodné povolanie“. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV preto v decembri 2017 prijal Rímsky manifest s cieľom vymedziť pojem „slobodné povolanie“. Bolo pritom možné vychádzať z prípravných prác jednotlivých európskych zastrešujúcich zväzov slobodných povolaní, ktoré sa spoločne pokúsili sformulovať európsku definíciu vo forme Charty slobodných povolaní. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Na základe Rímskeho manifestu poskytujú slobodné povolania intelektuálne služby na základe osobitnej odbornej kvalifikácie alebo spôsobilosti. Tieto plnenia sa vyznačujú osobným prvkom a poskytujú sa na základe dôverných vzťahov. Vykonávatelia slobodných povolaní vykonávajú svoju činnosť na vlastnú zodpovednosť a odborne nezávisle. Vyznačujú sa profesionálnou etikou, sú viazaní tak záujmami svojich klientov, ako aj verejným záujmom, a podliehajú systému profesijnej organizácie a dohľadu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Táto definícia nie je vyčerpávajúca, ale je otvorená novému technickému vývoju a novým povolaniam. Z Rímskeho manifestu vyplýva, že pre slobodné povolania sú tieto znaky typické, ale nemusia ich mať všetky. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Výzvy digitalizácie

| 4.1. | Globálna digitalizácia spustila celospoločenskú transformáciu, ktorej dôsledky nie je možné predvídať. Pandémia COVID-19 pomôže urýchliť tento vývoj. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Z nasledujúcich príkladov vyplýva, že digitálne aplikácie a distribučné kanály a využívanie umelej inteligencie sú už nevyhnutnou súčasťou mnohých služieb slobodných povolaní a môžu ich v budúcnosti ďalej optimalizovať. Zatiaľ nezodpovedaná zostáva otázka, aký vplyv má chýbajúci osobný kontakt na konkrétne dôverné vzťahy medzi vykonávateľmi slobodných povolaní a ich zákazníkmi, klientmi alebo pacientmi, a otázka, do akej miery možno takzvaný ľudský činiteľ nahradiť umelou inteligenciou. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | V oblasti právneho poradenstva sa čoraz viac šíria blockchainové technológie a softvér označovaný pojmom legal techs. Elektronické poštové schránky právnikov a aplikácie elektronickej verejnej správy zmenia spôsob komunikácie so súdmi a úradmi. Už dnes sú vykonávatelia slobodných povolaní dôležitými partnermi pri realizácii projektov elektronickej verejnej správy a v tejto oblasti významne prispievajú k administratívnemu zjednodušeniu. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | V oblasti plánovania je čoraz dôležitejšie informačné modelovanie budov (Building Information Modeling – BIM), čo je metóda zosieťovaného projektovania, výstavby a správy budov, a mnohé posúdenia bezpečnosti infraštruktúry sa vykonávajú s pomocou umelej inteligencie. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | V zdravotníctve prinášajú aplikácie umelej inteligencie významné zmeny v lekárskej diagnostike. Dopĺňa ich rozvoj telemedicínskych vyšetrení, elektronických lekárskych predpisov a rastúce používanie elektronických zdravotných záznamov. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | Digitalizácia mení komunikačné a informačné kanály. Na jednej strane otvára spotrebiteľom možnosť získať informácie pred využitím služieb slobodných povolaní a počas ich využívania, čím sa odstraňuje doterajšia informačná asymetria. Na druhej strane je riziko, že nadmerná ponuka nefiltrovaných a nekomentovaných informácií alebo cielených falošných správ by mohla zneisťovať spotrebiteľov, čo by spôsobovalo závažné nesprávne posudzovanie a zhoršenie informačných asymetrií. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Digitalizácia služieb slobodných povolaní a systémy prekladu a rozpoznávania reči založené na umelej inteligencii zmenšia viazanosť na určité miesto a jazyk. Týka sa to predovšetkým poradenských a projektantských služieb, ale aj sociálnych a zdravotníckych služieb. Nesmie to však ohroziť zásadu krajiny určenia stanovenú v smernici o službách. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kvalita údajov v aplikáciách umelej inteligencie má osobitný význam v oblasti služieb slobodných povolaní. Ak sa majú takéto aplikácie úspešne využívať v praxi aj v citlivých oblastiach, je nevyhnutné zapojiť vykonávateľov slobodných povolaní do technického rozvoja a najmä do zabezpečovania kvality údajov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Dôležitým aspektom v tejto súvislosti je aj anonymizácia, resp. pseudonymizácia údajov ako základ bezpečného využívania údajov zodpovedajúceho záujmu zadávateľov. Technologický vývoj zároveň zvyšuje riziko počítačovej kriminality, ktorá ohrozuje aj služby, ktoré ponúkajú vykonávatelia slobodných povolaní. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Digitalizácia uľahčí vstup nových komerčných prevádzkovateľov na trh, ktorí sa zameriavajú na obchodné modely slobodných povolaní. Európska únia a jej členské štáty vyzývame, aby v prípade potreby tento proces sprevádzali a upravili napríklad vzťah medzi prevádzkovateľmi platforiem a slobodnými povolaniami, ako aj prístup na tieto platformy. Do tohto procesu by mali byť zapojené štátne dozorné orgány alebo profesijné komory. V oblasti farmaceutických dodávok sa v posledných rokoch objavili veľké cezhranične pôsobiace online lekárne. Ako noví dodávatelia budú mať z toho pravdepodobne prospech spoločnosti, ktoré už majú digitálne odborné znalosti. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Kľúčové prvky slobodných povolaní v digitálnej transformácii

| 5.1. | Medzi vykonávateľom slobodného povolania a jeho klientom, pacientom alebo zadávateľom existuje osobitný vzťah dôvery, ktorý je základnou črtou služieb poskytovaných výkonom takýchto povolaní. Digitalizácia je skúškou tohto dôverného vzťahu. Dochádza k tomu napríklad tým, že osobný kontakt už nie je bezprostredný, ale stále častejšie sprostredkovaný technickými pomôckami, napríklad videokonferenčným spojením alebo elektronickými spravodajskými službami. Osobné poradenstvo a mentorstvo založené na dôvere zostane však aj v digitálnej forme kľúčovým prvkom poskytovania služieb slobodných povolaní. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Z dlhodobého hľadiska však vzniká otázka, či aplikácie umelej inteligencie môžu uspokojovať rovnaké nároky ako poradenské služby poskytované ľuďmi. Teoreticky je mysliteľné, že dôverný medziľudský vzťah by sa mohol zmeniť na dôverný vzťah medzi človekom a strojom. V súčasnosti sú aplikácie umelej inteligencie od toho ešte veľmi vzdialené. Konečné rozhodnutie musia urobiť ľudia podľa zásady, že človek musí mať vždy kontrolu nad strojom (human in command). Programovanie, o ktoré sa opiera umelá inteligencia, musí byť zamerané na človeka, transparentné a v prvom rade zamerané na záujmy príjemcov služieb a rovnaké musí platiť o právnej zodpovednosti. Úspešné poskytovanie plnení pomocou umelej inteligencie a dôvera v ne si vyžaduje aj transparentnosť základných algoritmov. Nesmú spôsobovať posuny, ani pomáhať šíreniu predsudkov. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Dôležitým základom tohto dôverného vzťahu je odborná nezávislosť a vlastná zodpovednosť. Nevyhnutnou črtou služieb slobodných povolaní je, že pacienti, klienti a zadávatelia môžu dôverovať tomu, že tieto služby sú poskytované na vlastnú zodpovednosť poskytovateľa, odborne a nezávisle od vonkajších záujmov. Práve v digitálnej oblasti, v ktorej sa zmenšuje prehľadnosť záujmových vplyvov, bude dôvera v nezávislé odborné znalosti čoraz dôležitejšia. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Zaručenie bezpečnosti a ochrany údajov sú kľúčovými prvkami poskytovania služieb slobodných povolaní v digitálnom veku. V tejto súvislosti zohrávajú vykonávatelia slobodných povolaní voči svojim klientom alebo pacientom kľúčovú úlohu tým, že vystupujú ako garant bezpečného používania digitálnych aplikácií a informujú ich o nebezpečenstvách. Posilňuje to ich dôverný vzťah s príjemcami služieb a zároveň je to v súlade s požiadavkou zachovávania profesionálneho tajomstva. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Zároveň treba poznamenať, že vykonávatelia slobodných povolaní nie sú schopní odhaliť všetky prípady zneužitia údajov, čo je rozhodujúce pre prípadné otázky zodpovednosti. Týka sa to najmä prípadov, keď k zneužitiu údajov dôjde externým zásahom do dostupnej digitálnej infraštruktúry mimo EÚ. Európska únia by preto mala podporovať budovanie a rozvoj bezpečných digitálnych infraštruktúr, aby si udržala rovnaké postavenie ako konkurenti z iných regiónov sveta. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Digitalizácia a vzdelávanie

| 6.1. | Digitalizácia zmení požiadavky na všeobecné, odborné a ďalšie vzdelávanie vykonávateľov slobodných povolaní. Je potrebná pripravenosť na celoživotné vzdelávanie, ktoré sa netýka len samotnej odbornosti, ale aj nadobúdania rýchlo sa meniacich digitálnych zručností v iných oblastiach. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Na zabezpečenie potrebných základov digitálnych zručností sa vykonávateľom slobodných povolaní musia počas ich vzdelávania a ďalšieho pracovného života sprostredkovávať digitálne schopnosti. EÚ vyzývame, aby tieto procesy doplnila primeranými podpornými programami. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Nadobúdanie a ďalší rozvoj digitálnych zručností sa vzťahuje aj na zamestnancov vykonávateľov slobodných povolaní, za ktorých odbornú prípravu zodpovedajú vykonávatelia slobodných povolaní. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Digitalizácia a profesijné právo

| 7.1. | Vysoké nároky na kvalitu a bezpečnosť plnení poskytovaných výkonom slobodného povolania sú v mnohých krajinách upravené zákonom. Musia sa uspokojovať bez ohľadu na to, či ide o digitálne formy plnení alebo nie. Národné profesijné právo v EÚ je už mnoho rokov pod veľkým napätím. Hoci si Európska komisia od redukcie národných pravidiel výkonu povolania sľubuje väčší hospodársky rast a väčšiu konkurenciu, nepovšimnuté zostávajú náklady vznikajúce chybnými plneniami pre chýbajúce zabezpečenie kvality na deregulovaných trhoch so službami poskytovanými výkonom slobodných povolaní. Mnohé členské štáty preto svoje predpisy považujú za potrebné a vhodné na zabezpečenie kvality, najmä v oblasti takto poskytovaných systémovo dôležitých služieb. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Keďže sa existujúce právne predpisy budú čoraz menej vzťahovať na nové digitálne formy takto poskytovaných služieb, dôjde k úpravám súčasného profesijného práva. Na zabezpečenie potrebnej flexibility by sa mali prepracovať tie pravidlá, ktoré v dôsledku digitalizácie už nie sú potrebné. Na druhej strane bude potrebnejšie zákonom stanoviť určité zásady týkajúce sa prístupu k slobodným povolaniam a ich výkonu, aby sa zabránilo negatívnym účinkom digitalizácie na spotrebiteľov a slobodné povolania. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | V zásade pôjde o to, nájsť optimálny vzťah medzi právne záväznými a právne nezáväznými pravidlami. Prioritou je pritom profesijná samoregulácia. Zákonodarca má regulovať až vtedy, keď táto samoregulácia nefunguje. V prípade neregulovaných slobodných povolaní by sa malo podporovať prijímanie etických pravidiel. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Digitalizácia a samoregulácia slobodných povolaní

| 8.1. | Podstatným znakom slobodného povolania je určitá forma profesijnej organizácie, ktorá má však v porovnávaní v rámci EÚ rozličnú váhu. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Samoregulácia slobodných povolaní je organizovaná najmä regionálne, ale čiastočne aj miestne. Digitalizácia odstraňuje tradičnú závislosť od jazyka a miesta poskytovania služieb. Vzniká tým otázka, ako možno v budúcnosti účinne zabezpečiť dohľad nad výkonom týchto povolaní. Tejto otázke by sa samoregulačné orgány mali včas venovať. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Digitalizácia prináša nové úlohy profesijným komorám a profesijným združeniam slobodných povolaní. Svojim členom môžu pomôcť pri rozvoji nových digitálnych oblastí podnikania alebo zaobchádzaní s novými médiami. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Digitalizácia si bude vyžadovať prispôsobenie profesijných pravidiel vypracovaných samoregulačnými orgánmi slobodných povolaní. Profesionálna etika, ktorá zabezpečuje dodržiavanie najdôležitejších základných prvkov slobodných povolaní, je dôležitým predpokladom zabránenia negatívnym účinkom digitalizačných procesov na spotrebiteľov. Profesijné pravidlá pritom môžu dopĺňať právne základy. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Vznik nových profilov slobodných povolaní

| 9.1. | Digitalizácia môže rozšíriť existujúce profily slobodných povolaní, zintenzívniť interdisciplinárnu spoluprácu s vykonávateľmi iných povolaní a na základe kritérií stanovených v Rímskom manifeste podporiť vznik nových slobodných povolaní v duchu otvoreného a vyvíjajúceho sa systému. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Digitalizácia okrem toho zintenzívni prebiehajúcu komercializáciu plnení poskytovaných výkonom slobodného povolania a pretransformuje tradičné profily slobodných povolaní. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Samoregulácia, profesijné pravidlá a minimálne právne požiadavky budú preto v budúcnosti zohrávať dôležitú úlohu, aby sa vďaka inovatívnym a flexibilným prístupom zabezpečil verejnoprospešný aspekt v protiklade k zameraniu iba na zisk, a tým aj kvalita služieb, ktoré sú spotrebiteľom poskytované výkonom slobodného povolania. |
| --- | --- |

9.3.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Štúdia Situácia slobodných povolaní, pokiaľ ide o ich funkciu a význam pre európsku občiansku spoločnosť, EESC-2014-46-EN, ISBN 978-92-830-2460-6.

1

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/13

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha sociálneho hospodárstva pri vytváraní pracovných miest a uplatňovaní Európskeho piliera sociálnych práv

(prieskumné stanovisko)

(2021/C 286/04)

| Spravodajca: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Cinzia DEL RIO |

Spravodajca:

Giuseppe GUERINI

Pomocná spravodajkyňa:

Cinzia DEL RIO

| Konzultácia | portugalské predsedníctvo Rady EÚ, 26. 10. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 31. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 239/2/1 |

Konzultácia

portugalské predsedníctvo Rady EÚ, 26. 10. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

31. 3. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

239/2/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV je rád, že ho portugalské predsedníctvo požiadalo o vypracovanie tohto stanoviska a považuje za dôležité, aby sa orgány sociálneho hospodárstva stanovili za strategických partnerov pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a pri budovaní Európskej únie, ktorá opätovne potvrdzuje, že hlavnou úlohou hospodárstva je slúžiť ľuďom. V tejto súvislosti odporúča, aby orgány členských štátov zabezpečili široké zapojenie inštitúcií sociálneho hospodárstva do svojich národných plánov obnovy a odolnosti v záujme prekonania krízy spôsobenej pandémiou. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že je potrebné skonsolidovať prevádzkové kritériá, ktoré prijali inštitúcie EÚ, na podporu riadneho uznávania organizácií a podnikov sociálneho hospodárstva v rôznych právnych formách, v ktorých sú zriadené. Tieto kritériá stanovujú, že sa majú uprednostňovať sociálne ciele všeobecného záujmu, má sa zaviesť demokratické a participatívne riadenie s účasťou rôznych zainteresovaných strán a prípadný dosiahnutý „obmedzený zisk“ sa má použiť na v prospech štatutárnych cieľov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že na meranie sociálnych vplyvov, ktoré vytvárajú organizácie a podniky sociálneho hospodárstva, je potrebné, aby Európska únia mala trvalý systém štatistického sčítania, ktorý jej umožní získať spoľahlivé, porovnateľné a aktuálne údaje o rozsahu a vplyve tohto odvetvia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že v prípadoch, keď sa na úlohe sociálneho hospodárstva pri vytváraní a udržiavaní pracovných miest v znevýhodnených oblastiach podieľajú znevýhodnení pracovníci, sú potrebné vhodné podporné opatrenia, ktoré umožnia uznať, že tieto organizácie plnia funkciu vo všeobecnom záujme a síce majú súkromnoprávny charakter, ale zohrávajú v podstate verejnú úlohu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tieto podporné opatrenia sa musia premietnuť do štyroch úrovní:






  — | daňové politiky a daňové systémy, ktoré uznávajú funkciu všeobecného záujmu, |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

daňové politiky a daňové systémy, ktoré uznávajú funkciu všeobecného záujmu,

| — | politiky na podporu verejných a súkromných investícií, ktoré podporujú rozvoj financovania so sociálnym vplyvom, a to aj prostredníctvom pákového efektu verejného obstarávania a koncesií, |
| --- | --- |

—

politiky na podporu verejných a súkromných investícií, ktoré podporujú rozvoj financovania so sociálnym vplyvom, a to aj prostredníctvom pákového efektu verejného obstarávania a koncesií,

| — | politiky na podporu stabilnej zamestnanosti a z ekonomického hľadiska prednostného postavenia pracovníkov v podnikoch sociálneho hospodárstva, |
| --- | --- |

—

politiky na podporu stabilnej zamestnanosti a z ekonomického hľadiska prednostného postavenia pracovníkov v podnikoch sociálneho hospodárstva,

| — | politiky na podporu kvalifikácie zamestnancov a technologických inovácií v organizáciách sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

—

politiky na podporu kvalifikácie zamestnancov a technologických inovácií v organizáciách sociálneho hospodárstva.

| 1.6. | Pokiaľ ide o vytváranie a udržiavanie pracovných miest, EHSV sa domnieva, že metóda známa ako „odkúpenie podniku zamestnancami“ (worker buy-out) je osvedčeným postupom, ktorý je užitočný nielen na oživenie podnikov v kríze, ale aj na postúpenie MSP, ktorých zakladatelia nemajú svojich nástupcov. Mohlo byť zaujímavé vytvoriť osobitný európsky investičný fond na tento účel. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV žiada, aby sa podporil a povzbudil, a to aj prostredníctvom stimulačných opatrení, rastúci záujem finančných subjektov o investície so sociálnym vplyvom, ktoré musia podniky sociálneho hospodárstva vnímať ako hlavných aktérov pri oživovaní investícií zameraných na plnenie sociálnych, environmentálnych a solidárnych cieľov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že podniky sociálneho hospodárstva môžu byť ideálnou organizačnou formou pre nové formy podnikania, ktoré sa vykonávajú prostredníctvom digitálnych platforiem, a najmä pre činnosti hospodárstva spoločného využívania zdrojov, vzhľadom na svoju tendenciu aktívne zapájať pracovníkov a používateľov digitálnych platforiem. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zdôrazňuje, že dôstojné pracovné podmienky a demokratická správa vecí verejných sú prvky, ktoré charakterizujú podniky sociálneho hospodárstva, a že tam, kde nie sú stanovené v štatúte, ako je to v prípade pracovných a sociálnych družstiev, by sa mali stanoviť osobitné formy konzultácií a účasti pracovníkov. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že organizácie sociálneho hospodárstva, a najmä dobrovoľnícke združenia, zohrávajú kľúčovú úlohu v prospech súdržnosti tým, že podporujú sociálny kapitál a zodpovednú úlohu občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Dobrovoľníctvo mladých ľudí je kľúčovým zdrojom na zvýšenie zamestnateľnosti a ľudského kapitálu nových generácií, čo vytvára pozitívny účinok, ktorý rozširuje pracovné príležitosti. Táto funkcia sa zdá byť užitočná aj pri obmedzovaní prípadov NEET (osoby, ktoré nie sú zamestnané, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy) a zaslúžila by si zavedenie opatrení na uľahčenie prechodu od dobrovoľníckej činnosti k stabilným formám plateného zamestnania. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV napokon vyzýva a vyjadruje želanie, aby sa akčný plán pre sociálne hospodárstvo stal príležitosťou na zavedenie operačných nástrojov a konkrétnych legislatívnych návrhov. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV týmto prieskumným stanoviskom na žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ s potešením prispieva k prioritám jeho programu s osobitným dôrazom na podporu európskeho sociálneho modelu, a to tým, že predloží konkrétne návrhy týkajúce sa úlohy podnikov sociálneho hospodárstva pri vytváraní stabilnej a dôstojnej práce a inkluzívnejšieho, udržateľnejšieho a odolnejšieho hospodárstva. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sociálne hospodárstvo sa na medzinárodnej úrovni čoraz viac uznáva ako kľúčový a dôležitý aktér, ktorý dokáže byť vyjadrením organizačnej a transformačnej kapacity občianskej spoločnosti. Vo viacerých členských štátoch sa vypracovali právne predpisy, v ktorých sa uznávajú jeho ciele a funkcie, pričom sa vymedzuje profil a právna podoba organizácií pokladaných za formy sociálneho hospodárstva (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pokiaľ ide o právne uznanie, EHSV vo svojom stanovisku INT/871 (2) zdôrazňuje, že organizácie a podniky sociálneho hospodárstva kladú sociálne ciele pred úlohu kapitálu, a to aj prostredníctvom demokratickej správy rôznych zainteresovaných strán. Nesnažia sa o súkromný zisk a aj keď prostredníctvom podnikateľskej činnosti dosahujú „obmedzenú ziskovosť“, zisk je určený na dosiahnutie cieľov stanovených v štatúte a na vytváranie pracovných miest. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Podstatné uznanie sociálneho hospodárstva podporujú študijné dokumenty vypracované medzinárodnými inštitúciami a orgánmi, ako sú OECD, Organizácia Spojených národov, MOP a rôzne inštitúcie EÚ vrátane samotného EHSV, ktorý vo svojich 13 stanoviskách o sociálnom hospodárstve z rokov 2009 až 2020 identifikoval štyri kategórie organizácií a podnikov sociálneho hospodárstva: družstvá, združenia, vzájomné spoločnosti a nadácie, ku ktorým sa nedávno pridali sociálne podniky. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Hoci Európska únia uznala (3) najreprezentatívnejšie kritériá a koncepcie sociálneho hospodárstva, ako je prednosť ľudí pred kapitálom, reinvestície ziskov a participatívne riadenie, zatiaľ sa nepodarilo dohodnúť na jednotnej európskej právnej definícii. V roku 2018 Európsky parlament navrhol zavedenie certifikácie pre organizácie sociálneho hospodárstva na základe článku 50 ZFEÚ. EHSV sa domnieva, že na realizáciu tohto zámeru je potrebný lepší a jednotnejší zber štatistických údajov na sčítanie organizácií sociálneho hospodárstva a podnikov podľa spoločnej prevádzkovej definície, ako je to v krajinách, ktoré zriadili verejné registre organizácií a podnikov sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Čoraz viac je potrebná pracovná definícia, ktorá by bola uznávaná a formálne akceptovaná a platná pre inštitúcie Európskej únie, najmä aby sa umožnil prístup k mnohým príležitostiam pre rast a rozvoj, ako aj podporilo lepšie pochopenie sociálneho hospodárstva zo strany verejných a súkromných inštitúcií. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Toto vymedzenie je nevyhnutné pre úplný prístup na kapitálový trh, kde rastie záujem o investície so sociálnym vplyvom. Akčný plán pre sociálne hospodárstvo je vhodnou príležitosťou na riešenie tejto otázky, ale úloha sociálneho hospodárstva pri získavaní investícií pre hospodárstvo v prospech ľudí v Európe by sa mala zvážiť aj v akčnom pláne únie kapitálových trhov pre ľudí a podniky (4). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Úloha organizácií sociálneho hospodárstva a ekonomická hodnota, ktorú vytvárajú, sa zdá byť dosť podstatná, a to tak z hľadiska veľkosti (8 % európskeho HDP), ako aj z hľadiska kvality a pretrvávania tejto hodnoty (5), ktorá dokonca aj počas rokov finančnej krízy zaznamenala nárast vytvorenej hospodárskej hodnoty, ako aj počtu zamestnaných pracovníkov. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ich úloha pri vytváraní a udržiavaní pracovných miest je dôležitá a v Európe predstavuje viac ako 13,6 milióna platených pracovných miest, čo zodpovedá približne 6,3 % aktívneho obyvateľstva v EÚ-28 (6), a zahŕňa viac ako 232 miliónov členov družstiev, vzájomných spoločností a podobných orgánov, viac ako 2,8 milióna podnikov a organizácií. Približne 2,6 milióna z týchto pracovníkov sú pracovníci v sociálnych podnikoch, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v Iniciatíve pre sociálne podnikanie z roku 2011. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Mnohé osoby zamestnané v organizáciách a podnikoch sociálneho hospodárstva pôsobia v malých organizáciách, ale existujú prípady, keď podniky sociálneho hospodárstva nadobúdajú veľké rozmery, pričom v niektorých prípadoch ide o viac ako stovky a tisíce zamestnaných. Veľká časť sa nachádza v organizáciách, ktoré sa vyznačujú participatívnym riadením demokratickej povahy, čo poukazuje na súvislosť medzi širokou účasťou zainteresovaných strán na riadení a tendenciou zachovať vysokú úroveň zamestnanosti, ako aj na lepšiu odolnosť voči otrasom (7). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | V sociálnom hospodárstve je významný vysoký podiel pracujúcich žien, ktorý v mnohých prípadoch dosahuje viac ako 70 % pracovnej sily, ale aj vo všeobecnosti zostáva nad úrovňou 50 %. Hoci sú potrebné ďalšie kroky na dosiahnutie úplnej rovnosti, prítomnosť žien v riadiacich a vyšších pozíciách v mnohých organizáciách sociálneho hospodárstva je významná. Tieto organizácie a spoločnosti sa teda vyznačujú značnou rovnosťou v odmeňovaní, tak pokiaľ ide o rôzne pozície v organizačnej hierarchii, ako aj v odmeňovaní, ktoré nevykazuje nadmernú rodovú nerovnováhu (8). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Väčšia rovnosť miezd nekompenzuje skutočnosť, že v nemálo prípadoch úroveň miezd pracovníkov v organizáciách a podnikoch sociálneho hospodárstva zostáva na spodnej hranici rozdelenia príjmov. Je to čiastočne spôsobené všeobecne slabým ocenením práce v oblasti starostlivosti, ktorej sa v príliš mnohých prípadoch nedostáva primeraného finančného ohodnotenia ani v tradičných formách podnikania. V tejto súvislosti je dôležité posilniť odborové práva pracovníkov v sociálnom sektore a v sektore poskytovania starostlivosti. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Takisto je dôležitá aj úloha pri podpore a zavádzaní sociálnych inovácií, čo dokazuje, že tieto organizácie dokážu správne pochopiť a sprevádzať zmeny v spoločnosti mobilizáciou ľudských zdrojov, ktorá sa prejavuje v aktívnej a solidárnej účasti viac ako 82,8 milióna dobrovoľníkov. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Vysoký počet ľudí pôsobiacich v dôležitých odvetviach, ako aj výzvy v oblasti sociálnej a technologickej inovácie, ktorým čelia organizácie a podniky sociálneho hospodárstva, je potrebné podporiť vhodnými opatreniami v oblasti celoživotného vzdelávania a kvalifikácie v záujme rozvoja odborných a organizačných zručností. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | EHSV preto považuje za veľmi príhodné, že Európska komisia avizovala akčný plán pre sociálne hospodárstvo a konkrétne opatrenia na vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv s osobitným akčným plánom, ku ktorému EHSV vypracoval svoje stanovisko SOC/614 (9). |
| --- | --- |

2.15.

3.   Návrhy na rozvoj európskej politiky na podporu a propagáciu sociálneho hospodárstva

| 3.1. | S cieľom vniesť ďalší impulz a konzistentnosť do príspevku organizácií a podnikov sociálneho hospodárstva a vybudovať „sociálnejšiu, odolnejšiu a inkluzívnejšiu Európu“ je potrebné zaviesť legislatívne opatrenia a programy európskej hospodárskej politiky, ktoré podporujú a uľahčujú rast organizácií a podnikov sociálneho hospodárstva, a to aj vzhľadom na ich potenciálny príspevok k udržateľnému, ekologickému a solidárnemu modelu rozvoja. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nazdávame sa, že v tomto smere je možné stanoviť opatrenia na štyroch úrovniach:






  — | systém zdaňovania, ktorý uznáva, že podniky sociálneho hospodárstva plnia funkciu vo všeobecnom záujme, s osobitným zreteľom na tie, ktoré pôsobia v odvetviach primárneho verejného záujmu, ako sú sociálne služby, služby v oblasti zdravotníctva, vzdelávania a sociálneho začlenenia, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

systém zdaňovania, ktorý uznáva, že podniky sociálneho hospodárstva plnia funkciu vo všeobecnom záujme, s osobitným zreteľom na tie, ktoré pôsobia v odvetviach primárneho verejného záujmu, ako sú sociálne služby, služby v oblasti zdravotníctva, vzdelávania a sociálneho začlenenia,

| — | politiky na podporu verejných a súkromných investícií, ktoré podporujú rozvoj financovania so sociálnym vplyvom, pričom treba zlepšiť prístup na trh v rámci verejného obstarávania a koncesií, |
| --- | --- |

—

politiky na podporu verejných a súkromných investícií, ktoré podporujú rozvoj financovania so sociálnym vplyvom, pričom treba zlepšiť prístup na trh v rámci verejného obstarávania a koncesií,

| — | politiky na podporu stabilnej zamestnanosti a z ekonomického hľadiska prednostného postavenia pracovníkov v podnikoch sociálneho hospodárstva, |
| --- | --- |

—

politiky na podporu stabilnej zamestnanosti a z ekonomického hľadiska prednostného postavenia pracovníkov v podnikoch sociálneho hospodárstva,

| — | politiky na podporu nových zručností a šírenia inovácií a nových technológií v občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

politiky na podporu nových zručností a šírenia inovácií a nových technológií v občianskej spoločnosti.

| 3.3. | EHSV uznáva zásadnú úlohu, ktorú zohrávajú organizácie a podniky sociálneho hospodárstva v oblasti osobných a sociálnych služieb, a domnieva sa, že zodpovednosť členských štátov a orgánov verejnej správy za zabezpečenie základných služieb pre občanov má naďalej zásadný význam. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Mali by sa ďalej posilniť opatrenia na podporu zamestnanosti v sociálnych podnikoch, ktorých poslaním je integrácia zdravotne postihnutých alebo veľmi znevýhodnených pracovníkov do zamestnania. Tieto opatrenia by sa mali zamerať na zníženie daňového a odvodového zaťaženia nákladov práce tak, že verejné orgány prevezmú na seba podiel príspevkov potrebných na zabezpečenie poistenia a sociálnej ochrany týchto znevýhodnených pracovníkov. Takéto stimuly by sa nemali považovať za štátnu pomoc podnikom sociálneho hospodárstva, pretože sú určené na podporu úplného začlenenia veľmi znevýhodnených osôb do zamestnania. V každom prípade by sa stimuly mali poskytovať len organizáciám, ktoré dodržiavajú kolektívne pracovné zmluvy a základné práva pracovníkov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Podniky sociálneho hospodárstva sú v mnohých prípadoch hlavným poskytovateľom základných služieb pre obyvateľstvo v oblastiach, ako sú vzdelávanie, sociálna zdravotná starostlivosť, služby v oblasti starostlivosti alebo odbornej prípravy a integrácia znevýhodnených osôb do zamestnania, keďže vykonávajú činnosti, ktoré sú napriek svojej komerčnej alebo podnikateľskej povahe vždy činnosťami s výraznou hodnotou pre spoločnosť a dané územie a ktorých zisky sa napriek tomu reinvestujú na štatutárne účely. Ide o služby, ktoré sa vykonávajú za priamej účasti samotných príjemcov a majú územnú väzbu, ktorá je súčasťou ich poslania. Tieto podmienky teda nemožno bezpodmienečne prirovnať k režimom hospodárskej súťaže na trhu. Preto by sa mali zmierniť niektoré súčasné požiadavky na poskytovanie štátnej pomoci, ktoré bránia zavedeniu daňového systému uznávajúceho sociálne a verejnoprospešné zásluhy týchto organizácií. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Z rovnakého dôvodu sa EHSV v súlade s požiadavkou, ktorú vyjadril vo svojom stanovisku INT/906 (10), domnieva, že je potrebné, aby strop pomoci na základe nariadenia de minimis pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu vo výške 500 000 EUR na obdobie troch rozpočtových rokov predstavoval aspoň 800 000 EUR na rozpočtový rok.
  Rovnako je potrebné stanoviť harmonizované pravidlá prístupu k verejnému financovaniu na základe jednotných a transparentných kritérií, pričom sa musia v plnom rozsahu dodržiavať pracovnoprávne predpisy a normy a uplatňovať odvetvové kolektívne zmluvy. |
| --- | --- |

3.6.

Rovnako je potrebné stanoviť harmonizované pravidlá prístupu k verejnému financovaniu na základe jednotných a transparentných kritérií, pričom sa musia v plnom rozsahu dodržiavať pracovnoprávne predpisy a normy a uplatňovať odvetvové kolektívne zmluvy.

| 3.7. | Je dôležité identifikovať nástroje, ktoré by pomohli zvýšiť investície organizácií sociálneho hospodárstva, ktoré majú sociálny vplyv. V tomto smere sa získali zaujímavé skúsenosti s konkrétnymi dlhopismi alebo podielovými listami (kapitálovými alebo kvázi-kapitálovými) podniku sociálneho hospodárstva, ktorý sleduje sociálne ciele všeobecného záujmu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pokiaľ ide o tieto finančné nástroje, rôzne daňové úľavy pre investorov by sa mohli stať dôležitou hnacou silou rastu, keďže údaje z minulosti už potvrdzujú, že organizácie sociálneho hospodárstva, hoci s obmedzenými investíciami, dokázali vytvoriť veľa pracovných miest a sociálnych výhod pre používateľov služieb, ktoré poskytujú. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Je však potrebné stanoviť vhodné ukazovatele, ktoré umožnia merať a porovnávať dosiahnuté výsledky, ako je rast stálej zamestnanosti, uplatňovanie prísnych noriem v oblasti bezpečnosti pri práci a overenie splnenia sociálnych cieľov, z ktorých iniciatíva vychádza. Členské štáty by preto mali prijať rámcové zákony o sociálnom hospodárstve a aktívne vykonávať politiky na podporu rastu a rozvoja podnikov sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Európska komisia si už od roku 2011 uvedomuje, že je potrebné zlepšiť úroveň informovanosti verejnosti a zhromažďovania verejných údajov a štatistík o podnikoch sociálneho hospodárstva. Treba však ešte veľa urobiť, aby sa stanovili koordinované normy, ktoré by boli mimoriadne užitočné aj na to, aby sa zabránilo používaniu nepravdivých informácií s cieľom vyvolať dojem sociálnej angažovanosti (social washing) alebo neoprávnenému prístupu k podporným opatreniam. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Na to by sa mohli v tých členských štátoch, ktoré ich ešte nezaviedli, určiť vnútroštátne orgány zodpovedné za monitorovanie a overovanie súladu s požiadavkami a normami a súlad so sociálnymi cieľmi. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Jedným z najvýznamnejších osobitných podporných opatrení je účasť na trhu v rámci verejného obstarávania a koncesií. V tejto oblasti boli už v smernici 2014/24/EÚ navrhnuté významné nástroje (11), ktoré neboli primerane implementované vo všetkých členských štátoch. V záujme podpory sociálne zodpovedného verejného obstarávania by Európska komisia mala ísť príkladom a čo najlepšie využiť svoje vlastné postupy verejného obstarávania na dosiahnutie cieľov sociálnej politiky. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Spomedzi podporných opatrení sa ako zaujímavé javia tie, ktorých cieľom je rekonverzia výrobných činností a činností v oblasti služieb alebo prevod týchto činností z podnikov v kríze alebo od podnikateľov končiacich svoje pôsobenie na pracovníkov, ktorí sú organizovaní ako družstvá alebo podniky s participatívnym riadením. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Mnohé z týchto prípadov označovaných ako
  worker buy-out
  (WBO) (12), čiže odkúpenie podniku zamestnancami, už viedli k úspešnému oživeniu priemyselných činností v kríze a v súčasnosti sa množia prípady, keď sa sociálny podnik s participatívnou účasťou zamestnancov na riadení podujme prevziať malé podniky. Je to najmä prípad mladých ľudí, ktorí nemajú dostatočný kapitál na začatie podnikania, ale často ich brzdí aj osamelosť a obavy riešiť ťažkosti na trhu osamotene. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | V snahe zvýšiť potenciál týchto iniciatív by boli potrebné investície a podpora na pomoc pri zakladaní podnikov prostredníctvom kapitálovej účasti s cieľom podporiť pracovníkov z podnikov v kríze, ktorí sa rozhodnú obnoviť podnikateľskú aktivitu tým, že vytvoria družstvo. V niektorých krajinách tieto iniciatívy umožnili pretransformovať viaceré spoločnosti a zachovať tisícky pracovných miest. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | V týchto procesoch priemyselnej konverzie zohrávajú kľúčovú úlohu odborové zväzy pracovníkov. Formy samopodnikania, ako je odkúpenie podniku zamestnancami, sú neoddeliteľnou súčasťou aktívnych politík v oblasti práce. Osvedčeným postupom spolupráce medzi družstvami a odborovými zväzmi je dohoda podpísaná v Taliansku medzi tromi najreprezentatívnejšími družstevnými zväzmi a tromi najreprezentatívnejšími odborovými zväzmi o systematickej spolupráci pri odkupovaní podniku zamestnancami (13). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV dúfa, že akčný plán pre sociálne hospodárstvo podporí zavedenie podobných iniciatív vo všetkých členských štátoch v Európskej únii vytvorením špecializovanej štruktúry v rámci Európskeho investičného fondu alebo fondu na prispôsobenie sa globalizácii s cieľom disponovať konkrétnymi nástrojmi na podporu obnovenia hospodárskych činností po kríze spôsobenej pandémiou. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Nové formy sociálneho hospodárstva

| 4.1. | Podniky sociálneho hospodárstva vytvárajú nové pracovné miesta a iniciatívy v oblasti sociálnej inovácie aj v kontexte ekologického hospodárstva a podporujú udržateľný rozvoj. Skúsenosti organizácií sociálneho hospodárstva s obehovým hospodárstvom narastajú, čo takisto vytvára nové pracovné miesta v oblasti opätovného využívania alebo sociálneho poľnohospodárstva. Právny rámec a politiky v mnohých členských štátoch zatiaľ neumožňujú vykonávanie opatrení na rozvoj družstiev zameraných na integráciu osôb do zamestnania. Preto je žiaduce prijať opatrenia na úrovni EÚ, aby sa v tejto súvislosti dosiahol pokrok. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Osobitný význam má úloha, ktorú môžu pracovné družstvá (14) zohrávať pri zvyšovaní inkluzívnosti nových foriem podnikania prostredníctvom digitálnych platforiem, aby sa účasť pracovníkov a používateľov stala udržateľnejšou a participatívnejšou s cieľom rozvíjať nové formy vzájomnosti a solidarity prostredníctvom digitálnych technológií, ktoré dokážu podporiť širokú účasť. Ochrana pracovníkov platforiem a atypických pracovníkov však nevyhnutne závisí od uzavretia príslušných kolektívnych zmlúv s odborovými zväzmi pracovníkov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Podniky sociálneho hospodárstva môžu vytvárať pracovné príležitosti a podporovať miestny rozvoj organizovaním účasti občanov na poskytovaní služieb, ako sú dodávky energie z obnoviteľných zdrojov alebo na organizácii služieb v decentralizovaných a vidieckych oblastiach, ako to bolo v prípade francúzskych skúseností s tzv. územnými pólmi hospodárskej spolupráce (pôles territoriaux de coopération économique, PTCE), ktoré spájajú združenia, družstvá, miestne orgány, tradičné podniky a univerzity a podporujú skúsenosti v oblasti sociálneho poľnohospodárstva, udržateľného cestovného ruchu a zveľaďovania environmentálnych alebo kultúrnych hodnôt. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V sociálnom hospodárstve zohrávajú kľúčovú úlohu dobrovoľnícke činnosti, ktoré sú dôležité pre mladšiu generáciu, ale aj pre starších ľudí, pre ktorých sú v niektorých prípadoch významnou príležitosťou na udržanie aktívnej sociálnej a občianskej úlohy, ktorá prispieva k zlepšovaniu kvality života. Z tohto dôvodu je dôležité posilniť synergie medzi kurzami odbornej prípravy a časom stráveným dobrovoľníckou činnosťou, pričom oboje je prostriedok na uľahčenie integrácie do zamestnania v sociálnom sektore. Lepšia koordinácia medzi obdobiami dobrovoľníckej činnosti a stáží by mohla uľahčiť odbornú prípravu mladých a kvalifikovaných pracovníkov. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Úspešné skúsenosti s „Európskym zborom solidarity“ treba posilniť a mohli by sa rozšíriť zavedením iniciatív typu „Erasmus pre sociálnych podnikateľov“ s cieľom podporiť cezhraničnú spoluprácu v sociálnom hospodárstve. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Zdá to byť veľmi užitočné aj pri obmedzovaní prípadov NEET a zaslúžilo by si to zavedenie opatrení na uľahčenie prechodu od dobrovoľníckej činnosti k stabilným formám plateného zamestnania. |
| --- | --- |

4.6.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2016/2237(INL)&l=en,

1

https://betterentrepreneurship.eu,

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/MEMO_11_735,

https://cecop.coop/works/cecop-report-on-social-enterprises-laws-in-europe-a-worker-and-social-coops-perspective.

(2)  https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/opinions/towards-appropriate-european-legal-framework-social-economy-enterprises-own-initiative-opinion.

2

(3)  Social Business Initiative (Iniciatíva pre sociálne podnikanie): https://ec.europa.eu/growth/sectors/social-economy/enterprises_sk.

3

Závery Rady o podpore sociálneho hospodárstva z roku 2015: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15071-2015-INIT/sk/pdf

Social Economy Charter (Charta zásad sociálneho hospodárstva), 2002: https://www.socialeconomy.eu.org/wp-content/uploads/2020/04/2019-updated-Social-Economy-Charter.pdf.

(4)  Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán, COM(2020) 590 final.

4

(5)  Údaje sú prevzaté z tejto publikácie Európskej komisie: https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=22304&langId=en.

5

(6)  Údaje boli prevzaté zo správy EHSV https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf.

6

(7)  The resilience of the cooperative model, CECOP, 2012 https://www.cecop.coop/works/the-resilience-of-the-cooperative-model.

7

The resilience of the cooperative model

(8)  Las mujeres en las cooperativas de trabajo, COCETA, 2019 https://www.coceta.coop/publicaciones/estudio-mujer-cooperativismo-coceta-2019.pdf.

8

Las mujeres en las cooperativas de trabajo

(9)  Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 1.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 131.

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_sk.

11

(12)  Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges, CECOP, 2013 (Ú. v. EÚ C 191, 29.6.2012, s. 24).

12

(13)  Italy, historic agreement between unions and coops on worker buyouts, CECOP, 2021: https://cecop.coop/works/italy-historic-agreement-between-unions-and-coops-to-promote-worker-buyouts.

13

(14)  All for one – Worker-owned cooperatives‘ response to non-standard employment, CECOP 2019: https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment.

14

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/20

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Odborná príprava: efektívnosť systémov na účely predvídania a zosúladenia zručností a potrieb trhu práce a úloha sociálnych partnerov a jednotlivých zainteresovaných strán

[prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva]

(2021/C 286/05)

| Spravodajca: | Jean-Michel POTTIER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Jean-Michel POTTIER

| Žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ | 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie predsedníctva | 28.10.2020 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 16.4.2021 |
| Prijaté v pléne | 27.4.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 222/0/4 |

Žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ

26.10.2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

28.10.2020

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

16.4.2021

Prijaté v pléne

27.4.2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

222/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV pripomína dôležitosť otázky prispôsobovania zručností potrebám trhu práce. EHSV zdôrazňuje kľúčový význam účinných systémov odbornej prípravy a schopností predvídať potrebné zručnosti v kontexte hlbokých otrasov spôsobených krízou COVID-19, ktorá vedie k urýchleniu zmien v našom hospodárstve, najmä v digitálnej a environmentálnej oblasti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vzhľadom na ťažkosti s prijímaním zamestnancov, s ktorými sa stretávajú európske podniky, EHSV zdôrazňuje, že na získanie zručností je potrebné využívať systémy alternačnej odbornej prípravy, ktorá môže mať rôznorodé formy. Veľká väčšina zamestnávateľov korektne vykonáva svoju úlohu školiteľa v tejto alternačnej príprave s cieľom odovzdať svoje know-how. Osobitná pozornosť by sa však mala venovať predvídaniu a zákazu akéhokoľvek zneužívania v podobe obsadzovania produktívnych pracovných miest študentmi zapojenými do alternačnej odbornej prípravy bez toho, aby dostávali odmenu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV pripomína, že rozmanitosť týchto systémov umožňuje optimalizované prispôsobenie sa rozličným situáciám, pokiaľ ide o veľkosť podnikov, druhy kvalifikácie, štruktúru systému odbornej prípravy, druh a úroveň pracovného miesta, ktoré má byť obsadené. Takisto umožňuje zamestnancom a uchádzačom o zamestnanie získať nové zručnosti, aby nedochádzalo k zastarávaniu odborných zručností. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV zdôrazňuje osobitný charakter MSP. Vzhľadom na odbornú povahu povolaní vykonávaných v mnohých MSP, ktorých know-how je jedinečné, najmä na úzko špecializovaných trhoch, by alternačná odborná príprava mohla priniesť relevantné riešenie ich potrieb zručností. V mnohých vidieckych oblastiach je know-how malých podnikov jedinečnou príležitosťou pre mladých ľudí a priaznivé podnikateľské prostredie by mohlo zlepšiť ich pracovné príležitosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Podľa EHSV sú sociálni partneri efektívnymi subjektmi pri navrhovaní a riadení systému odbornej prípravy. Majú obzvlášť dobrú pozíciu na zisťovanie potrieb zručností na trhu práce. Sú schopní zistiť nedostatok pracovnej sily podľa pracovnej oblasti a územia a zabezpečiť efektívny rozvoj zručností zameraný na odbornú prax. Môžu sa oprieť o zainteresované strany, ako sú štát, región alebo verejné služby zamestnanosti (VSZ), na skombinovanie kvantitatívnych a kvalitatívnych údajov týkajúcich sa potrieb zručností. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV poukazuje na to, že sociálni partneri musia systematicky zohrávať významnú úlohu pri príprave kvalifikácií a ich obsahu. Je nevyhnutné zapojiť sociálnych partnerov už od začiatku tohto procesu, aby sa predišlo tomu, že zdroje neodrážajú skutočné potreby zamestnávateľov a zamestnancov v Európe.
  Sociálni partneri sú takisto kvalifikovaní na uľahčovanie profesijného poradenstva pre širokú verejnosť. |
| --- | --- |

1.6.

Sociálni partneri sú takisto kvalifikovaní na uľahčovanie profesijného poradenstva pre širokú verejnosť.

| 1.7. | EHSV pripomína, že zainteresované strany (štát, región, VSZ) majú skutočný význam pri navrhovaní riešení, ktoré uľahčujú sociálne začlenenie. EHSV odporúča lepšiu koordináciu medzi všetkými aktérmi, zainteresovanými stranami a sociálnymi partnermi prostredníctvom zmluvného vzťahu, ktorým sa stanovia interakcie a povinnosti každého účastníka s cieľom zabezpečiť lepšiu zrozumiteľnosť systémov odbornej prípravy a podpory. Organizácie občianskej spoločnosti, verejné a neziskové sociálne služby, sociálne podniky, organizácie sociálneho zabezpečenia a sociálni pracovníci zohrávajú zásadnú úlohu pri podpore mladých a starších ľudí, pričom osobitnú pozornosť venujú osobám zo sociálne znevýhodnených skupín. Právne a finančné rámce niektorých členských štátov poskytujú spoľahlivý základ pre zavádzanie týchto dôležitých funkcií a služieb. Silné politiky odbornej prípravy sú tiež nevyhnutné na dosiahnutie cieľa, ktorým je podpora kvalifikovanej, vyškolenej a pružnej pracovnej sily a na pracovných trhov reagujúcich na hospodárske zmeny a ktorý je stanovený v článku 145 ZFEÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zohľadniť osobitnú povahu MSP vrátane veľmi malých podnikov, aby sa uspokojili potreby zručností v povolaniach s nedostatkom pracovnej sily. Tieto podniky nemajú interné oddelenie ľudských zdrojov, avšak prepojenie medzi odbornou prípravou, zručnosťami a zamestnaním si vyžaduje osobitný prístup. Tieto podniky, ktoré sú dôležitým zdrojom pracovných miest, potrebujú osobitnú podporu. Táto podpora sa musí týkať vymedzenia ich potrieb zručností, vytvorenia pracovnej ponuky, konzultácií a poradenstva, výberového konania, ako aj prispôsobených systémov odbornej prípravy umožňujúcich trvalé začlenenie do zamestnania. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV pripomína, že odborná príprava je základným nástrojom integrácie osôb so zdravotným postihnutím. Musia sa prijať vhodné opatrenia na riešenie problému rovnakých príležitostí pre mužov a najmä ženy so zdravotným postihnutím, a to za podmienok rovnakého prístupu k inkluzívnym systémom odbornej prípravy. EHSV tiež poukazuje na to, že udržateľnosť práce závisí najmä od práva na kvalitnú odbornú prípravu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV odporúča, aby sa vypracovali národné strategické dohody o odbornej príprave a profesijnom poradenstve na základe rokovaní medzi orgánmi a sociálnymi partnermi so zapojením subjektov odborného vzdelávania a prípravy (OVP). EHSV berie na vedomie existenciu takýchto dohôd v niektorých podnikoch, profesijných odvetviach alebo územiach a podporuje rozšírenie strategických vnútroštátnych dohôd tohto typu. Pokiaľ ide o opatrenia Únie, mali by uľahčiť prispôsobenie sa priemyselným zmenám s cieľom podporiť profesionálne začlenenie a opätovné začlenenie do trhu práce. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Význam úvah o vzťahu medzi dostupnými zručnosťami a potrebami trhu práce by sa mal vnímať v európskom kontexte, ako sa spomína v osnabrückej deklarácii, v ktorej sa uvádza, že medzi zainteresovanými stranami sa zohľadňujú sociálni partneri. Tento európsky kontext zahŕňa najmä:






  — | na jednej strane je vzdelávanie, odborná príprava a celoživotné vzdelávanie podstatou prvej a štvrtej zásady Európskeho piliera sociálnych práv v oblasti rovnosti príležitostí a prístupu na trh práce, a to aj z hľadiska celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

na jednej strane je vzdelávanie, odborná príprava a celoživotné vzdelávanie podstatou prvej a štvrtej zásady Európskeho piliera sociálnych práv v oblasti rovnosti príležitostí a prístupu na trh práce, a to aj z hľadiska celoživotného vzdelávania;

| — | na druhej strane vydala Európska komisia v roku 2020 oznámenie o európskom vzdelávacom priestore a opätovne potvrdila svoje politické zásady a ciele, najmä kvalitné vzdelávanie pre všetkých, |
| --- | --- |

—

na druhej strane vydala Európska komisia v roku 2020 oznámenie o európskom vzdelávacom priestore a opätovne potvrdila svoje politické zásady a ciele, najmä kvalitné vzdelávanie pre všetkých,

| — | a napokon, EHSV vo svojom stanovisku SOC/570 (1) s názvom Budúcnosť práce a zručností žiadal, aby sa vypracovali cielené politiky a prijali konkrétne opatrenia v záujme zlepšenia a prispôsobenia systémov vzdelávania a odbornej prípravy, a to so zámerom pripraviť sa a reagovať na tieto rýchle technologické a digitálne zmeny. |
| --- | --- |

—

a napokon, EHSV vo svojom stanovisku SOC/570 (1) s názvom Budúcnosť práce a zručností žiadal, aby sa vypracovali cielené politiky a prijali konkrétne opatrenia v záujme zlepšenia a prispôsobenia systémov vzdelávania a odbornej prípravy, a to so zámerom pripraviť sa a reagovať na tieto rýchle technologické a digitálne zmeny.

| 2.2. | K otázke zosúladenia dostupných zručností a potrieb trhu práce sa v krajinách Európskej únie pristupuje rozličným spôsobom. Diskusie o tzv. nesúlade medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami sa začali pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 a EHSV vyzval na opatrnosť pri riešení tejto otázky. Podľa strediska Cedefop je 45 % pracovníkov presvedčených, že ich zručnosti nezodpovedajú v plnej miere ich pracovnej pozícii, zatiaľ čo 70 % podnikov trpí nedostatkom zručností, ale len málo z nich spája tieto ťažkosti s prekážkami, ktorým čelia, ako napríklad problém s prijímaním pracovníkov, zemepisná poloha podniku, úroveň odmeňovania a pracovné podmienky. Presné dôvody nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a spôsob pomoci ľuďom nájsť si prácu by sa mali analyzovať v hĺbkovej štúdii. |
| --- | --- |

2.2.

2.3.   Potreby zručností

Požadované zručnosti sa medzi jednotlivými krajinami líšia. Táto rozmanitosť však závisí od úrovne systému priemyselnej výroby krajiny v porovnaní s potrebami hospodárstiev zameraných na služby alebo cestovný ruch. Zatiaľ čo sa všeobecná úroveň požadovaných zručností zvyšuje, potreby sa týkajú aj nižších úrovní kvalifikácie, pri ktorých sa využíva prisťahovalectvo.

2.4.   Systém odbornej prípravy

V prípade odborného vzdelávania a odbornej prípravy ide o druh vzdelávania, ktorý je najbližšie k trhu práce a jeho potrebám zručností. Počiatočná odborná príprava, ktorá sa zvyčajne ponúka na úrovni vyššieho sekundárneho vzdelávania, sa uskutočňuje buď v rámci školy alebo v pracovnom prostredí v strediskách odbornej prípravy a v podnikoch. Podiel mladých ľudí vzdelávajúcich sa formou odbornej prípravy je v Európskej únii v porovnaní so všeobecným vzdelávaním rôzny, ale všade sa postupne znižuje. Toto konštatovanie spravidla vedie k nápravným alebo motivačným opatreniam na podnet verejných orgánov, ale aj profesijných organizácií vrátane sociálnych partnerov. V rámci týchto opatrení sa nový program v oblasti zručností zameriava na digitalizáciu obsahu odbornej prípravy.

Systém ďalšej odbornej prípravy sa zameriava predovšetkým na prácu a väčšina činností odbornej prípravy sa uskutočňuje v pracovnom prostredí.

2.5.   Úloha sociálnych partnerov

Táto úloha, ktorá je vo všetkých krajinách na odlišnej úrovni, by sa mala posilniť. Sociálni partneri sa na základe svojich odborných znalostí zapájajú v rámci profesijných združení alebo na vnútroštátnej medziodvetvovej úrovni do vymedzovania súčasných a budúcich potrieb zručností. Veľmi často sa tiež podieľajú na vymedzovaní referenčného rámca kvalifikácií a diplomov, na riadení systémov odbornej prípravy, správe finančných prostriedkov na odbornú prípravu a učňovskú prípravu a systéme celoživotného profesijného poradenstva. Okrem toho je odborná príprava témou, o ktorej sa zvyčajne rokuje so sociálnymi partnermi v rámci kolektívneho vyjednávania.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV poukazuje na rastúcu nerovnováhu na trhu práce, ktorá súvisí najmä s nedostatkom zručností, s dodatočným vplyvom zdravotnej krízy, ktorá zväčšuje rozdiely medzi potrebami a zručnosťami mladých ľudí v čoraz koncentrovanejšom hospodárstve. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Táto situácia, ktorá existovala pred zdravotnou krízou, sa vyvíjala a zhoršovala už približne dvadsať rokov. Riziku zastarania technologických zručností je vystavených 60 % dospelých zamestnancov (údaje pre EÚ28 z roku 2014) (2). Dôsledkom tejto situácie je koexistencia nezamestnanosti a napätia na trhu práce (3) (4). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Vplyv zdravotnej krízy sa prejavuje zvýšením napätia na trhu práce, najmä v dôsledku zrýchleného rozvoja digitálnej transformácie. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | EHSV víta európsky program v oblasti zručností, a najmä skutočnosť, že odporúčanie Rady o odbornom vzdelávaní a príprave (OVP) v prospech udržateľnej konkurencieschopnosti a sociálnej spravodlivosti môže zahŕňať opatrenia vo všetkých štádiách profesionalizácie a reagovať na vývoj všetkých druhov potrieb a zručností:






  a) | Vo všetkých štádiách profesionalizácie (ref. Cedefop – panoráma zručností) (5):






  — | pred vstupom do pracovného života:






  — | rozvojom zručností a profesionalizácie (počiatočná a ďalšia odborná príprava, alternačná odborná príprava, učňovská príprava), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.2.

a)

Vo všetkých štádiách profesionalizácie (ref. Cedefop – panoráma zručností) (5):

—

pred vstupom do pracovného života:

—

rozvojom zručností a profesionalizácie (počiatočná a ďalšia odborná príprava, alternačná odborná príprava, učňovská príprava),

| — | pri nástupe do podniku alebo v prípade vnútornej mobility:






  — | prispôsobením zručností súvisiacich s povolaním a behaviorálnych zručností v rámci daného podniku (pomoc pri adaptácii na pracovnom mieste, odborná príprava na pracovisku), |
| --- | --- | --- |

—

pri nástupe do podniku alebo v prípade vnútornej mobility:

—

prispôsobením zručností súvisiacich s povolaním a behaviorálnych zručností v rámci daného podniku (pomoc pri adaptácii na pracovnom mieste, odborná príprava na pracovisku),

| — | počas celej dĺžky trvania pracovného života:






  — | prispôsobením odborných zručností vývoju potrieb zamestnania a povolania; |
| --- | --- | --- |

—

počas celej dĺžky trvania pracovného života:

—

prispôsobením odborných zručností vývoju potrieb zamestnania a povolania;

| b) | Prispôsobením systémov potrebám vyplývajúcim z meniacich sa pracovných situácií: zvyšovanie úrovne zručností (upskilling); rekvalifikácia (reskilling); rozširovanie rozsahu zručností (cross-skilling); nové zručnosti. |
| --- | --- |

b)

Prispôsobením systémov potrebám vyplývajúcim z meniacich sa pracovných situácií: zvyšovanie úrovne zručností (upskilling); rekvalifikácia (reskilling); rozširovanie rozsahu zručností (cross-skilling); nové zručnosti.

| c) | Podľa povahy cieľových zručností: základné zručnosti; technické zručnosti a odborné znalosti; prierezové zručnosti. |
| --- | --- |

c)

Podľa povahy cieľových zručností: základné zručnosti; technické zručnosti a odborné znalosti; prierezové zručnosti.

| 3.3. | Vo vyhláseniach organizácií zastupujúcich zamestnávateľov a zamestnancov obchodných podnikov na európskej úrovni sa zdôrazňujú návrhy, v ktorých si nárokujú na právo zasahovať v tomto sektore.
  Európska konfederácia odborových zväzov (ETUC) preto podporuje sociálny dialóg v tejto oblasti, a to na európskej i vnútroštátnej úrovni; SMEunited sa domnieva, že vlády by mali delegovať riadenie učňovskej prípravy na sociálnych partnerov; Business Europe presadzuje, aby sociálni partneri rozvíjali potreby v súvislosti s programami odbornej prípravy a aby sa viedli spoločné rokovania s poskytovateľmi odbornej prípravy v oblasti odbornej prípravy zamestnancov. |
| --- | --- |

3.3.

Európska konfederácia odborových zväzov (ETUC) preto podporuje sociálny dialóg v tejto oblasti, a to na európskej i vnútroštátnej úrovni; SMEunited sa domnieva, že vlády by mali delegovať riadenie učňovskej prípravy na sociálnych partnerov; Business Europe presadzuje, aby sociálni partneri rozvíjali potreby v súvislosti s programami odbornej prípravy a aby sa viedli spoločné rokovania s poskytovateľmi odbornej prípravy v oblasti odbornej prípravy zamestnancov.

3.4.   Úloha zainteresovaných strán

EHSV žiada, aby sa sociálni partneri spolu s ďalšími zainteresovanými stranami zapojili do určovania potrieb, zdrojov a opatrení, ktoré sa majú realizovať, a aby s nimi spolupracovali využívajúc prostriedky, ktorými disponujú. Ide najmä o: podniky, profesijné združenia a ďalšie odborové zväzy a medziodvetvové organizácie, odvetvových a národných sociálnych partnerov, národné kvalifikačné rámce (NKR) alebo systémy klasifikácie odborných diplomov, regionálne orgány a regionálne verejné alebo poloverejné subjekty, vnútroštátne orgány, organizácie občianskej spoločnosti, sociálne podniky, sociálne služby, organizácie sociálneho zabezpečenia, poradenské organizácie a organizácie na pomoc pri začleňovaní, opätovnom začleňovaní a umiestňovaní osôb vrátane osôb so zdravotným postihnutím a organizácie poskytujúce počiatočné odborné vzdelávanie (počiatočné/ďalšie OVP (6).

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Predvídanie potrieb zručností

| 4.1.1. | Sociálni partneri zohrávajú ústrednú úlohu pri rozpoznávaní, posudzovaní a predvídaní potrieb zručností na trhu práce. Ich úloha je podstatná pre činnosť monitorovacích stredísk zameraných na povolania a zručnosti a analýzu zhromaždených údajov. Ich výhľadovú analýzu je potrebné prepojiť s posúdeniami všetkých zainteresovaných strán: štátov, regiónov, komôr a všetkých organizácií pôsobiacich v oblasti zamestnania, odbornej prípravy a profesijného poradenstva, ako sú sociálne služby a subjekty. Táto spolupráca prispieva k tomu, aby sa Európa stala stredobodom trhu práce. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Podľa EHSV je potrebné túto základnú úlohu opätovne potvrdiť tým, že sa sociálnym partnerom poskytnú všetky prostriedky nevyhnutné na to, aby mohli konať rovnakým tempom, akým dochádza k veľkým zmenám na trhu práce. Zdravotná, hospodárska a sociálna kríza, ktorá sa začala v roku 2020 a ktorá v súčasnosti ďalej pokračuje, sa ukazuje ako významný urýchľovač zmien nášho hospodárstva. Digitalizácia podnikov je mimoriadne dôležitá na to, aby sa podniky vrátane najmenších z nich, mohli prispôsobiť. Zákazníci a spotrebitelia v dôsledku krízy v súčasnosti netrpezlivo očakávajú zelenú transformáciu, a to nielen vzhľadom na nové povolania, ktoré ju sprevádzajú. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Zefektívnenie poskytovania odbornej prípravy a jej obsahu

| 4.2.1. | Na základe posúdenia potrieb zručností je potrebné pravidelne aktualizovať referenčné rámce pre odbornú prípravu a kvalifikáciu s cieľom predísť ich zastaraniu. Zručnosti týkajúce sa nových technológií a požiadaviek zelenej alebo digitálnej transformácie, ktoré urýchlila zdravotná kríza, si vyžadujú rýchle reakcie. V prípade ťažko dosiahnuteľných cieľových skupín by sa inovačné pedagogické postupy mali prispôsobiť prostredníctvom primeraných inkluzívnych metód.
  Princíp alternácie umožňuje kombinovať systémy odbornej prípravy a možnosti poskytovania odbornej prípravy podnikmi, ktoré do veľkej miery uľahčujú trvalé začlenenie do zamestnania na podporu rozvoja hospodárskych činností. I keď veľká väčšina zamestnávateľov riadne vykonáva svoju úlohu školiteľa v tejto alternačnej príprave, osobitná pozornosť by sa mala venovať predvídaniu a zákazu akéhokoľvek zneužívania v podobe obsadzovania produktívnych pracovných miest študentmi zapojenými do alternačnej odbornej prípravy bez toho, aby dostávali odmenu. |
| --- | --- |

4.2.1.

Princíp alternácie umožňuje kombinovať systémy odbornej prípravy a možnosti poskytovania odbornej prípravy podnikmi, ktoré do veľkej miery uľahčujú trvalé začlenenie do zamestnania na podporu rozvoja hospodárskych činností. I keď veľká väčšina zamestnávateľov riadne vykonáva svoju úlohu školiteľa v tejto alternačnej príprave, osobitná pozornosť by sa mala venovať predvídaniu a zákazu akéhokoľvek zneužívania v podobe obsadzovania produktívnych pracovných miest študentmi zapojenými do alternačnej odbornej prípravy bez toho, aby dostávali odmenu.

| 4.2.2. | Tieto systémy alternačnej odbornej prípravy môžu mať rozličnú povahu:






  — | odborná príprava mladých ľudí a starších ľudí prostredníctvom učňovskej prípravy s cieľom získať úplnú odbornú kvalifikáciu týkajúcu sa určeného povolania, |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

—

odborná príprava mladých ľudí a starších ľudí prostredníctvom učňovskej prípravy s cieľom získať úplnú odbornú kvalifikáciu týkajúcu sa určeného povolania,

| — | počiatočná odborná príprava s obdobiami stáže v podniku, v závislosti od systému alternačnej odbornej prípravy, |
| --- | --- |

—

počiatočná odborná príprava s obdobiami stáže v podniku, v závislosti od systému alternačnej odbornej prípravy,

| — | pracovné stáže v podnikoch s cieľom spoznať povolanie, |
| --- | --- |

—

pracovné stáže v podnikoch s cieľom spoznať povolanie,

| — | odborná príprava uchádzačov o zamestnanie prostredníctvom alternačnej odbornej prípravy, |
| --- | --- |

—

odborná príprava uchádzačov o zamestnanie prostredníctvom alternačnej odbornej prípravy,

| — | interná odborná príprava v podniku priamo na pracovisku, |
| --- | --- |

—

interná odborná príprava v podniku priamo na pracovisku,

| — | odborná príprava pred zamestnaním na získanie zručností potrebných na výkon povolania; |
| --- | --- |

—

odborná príprava pred zamestnaním na získanie zručností potrebných na výkon povolania;

| — | príprava na nezávislý život, analýza zručností, najmä pre ľudí v ťažkostiach, ľudí so zdravotným postihnutím a mladých ľudí, ktorí končia školskú dochádzku bez kvalifikácie. |
| --- | --- |

—

príprava na nezávislý život, analýza zručností, najmä pre ľudí v ťažkostiach, ľudí so zdravotným postihnutím a mladých ľudí, ktorí končia školskú dochádzku bez kvalifikácie.

| 4.2.3. | Napokon, toto úsilie o dosiahnutie efektívnosti poskytovania odbornej prípravy by malo priniesť riešenia najzraniteľnejším osobám. Pri zabezpečovaní materiálnej a fyzickej prístupnosti systému odbornej prípravy a pedagogickej reakcie pre cieľové skupiny je nevyhnutné zohľadniť zdravotné postihnutie. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Lepšie zapojenie sociálnych partnerov a zainteresovaných strán

| 4.3.1. | Okrem dobrovoľného prístupu možno prostredníctvom zmluvného vzťahu s aktérmi upevniť tieto osvedčené postupy s cieľom lepšie predvídať potreby zručností a posilniť efektívnosť systémov odbornej prípravy. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Na základe účinného rozdelenia úloh v oblasti podpory a sledovania najzraniteľnejších osôb musia zainteresované strany zohrávať významnú úlohu v oblasti sociálneho začlenenia. Zainteresované strany plnia prostredníctvom dráh odbornej prípravy a nevyhnutnej podpory osobitné poslanie v prospech dlhodobo nezamestnaných. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Úspech systému odbornej prípravy závisí od aktívneho zapojenia sociálnych partnerov do jeho prípravy. Spolupráca medzi obidvoma miestami vzdelávania, t. j. organizáciami odbornej prípravy a podnikmi, je kľúčovým faktorom úspechu. V rámci vymedzenia vnútroštátnych alebo regionálnych politík by mali mať sociálni partneri pružnosť, aby mohli prispôsobiť štruktúru a obsah odbornej prípravy potrebám zamestnávateľov a pracovníkov vzhľadom na osobitné okolnosti trhu práce. |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   Podnietenie záujmu podnikov a zamestnancov o investovanie do odbornej prípravy

| 4.4.1. | Podiel zamestnancov, ktorí majú každý rok prospech z udržiavania alebo zvyšovania úrovne zručností, je naďalej veľmi nízky, a to najmä v malých a stredných podnikoch. Prekážok je mnoho: financovanie odbornej prípravy a ťažkosti zamestnávateľov súvisiace s nahradením zamestnancov v odbornej príprave, odmietnutie počiatočnej odbornej prípravy, dostupnosť a kvalita obsahu a systémov odbornej prípravy pre zamestnancov. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Z tohto dôvodu sú základné vedomosti naďalej nevyhnutnými predpokladmi prístupu k zamestnaniu, najmä v rámci MSP. Mladí ľudia v odbornej príprave sú citeľne zasiahnutí krízou spôsobenou ochorením COVID-19 a vo väčšom počte predčasne ukončujú školskú dochádzku, v dôsledku čoho je otázka celoživotného profesijného poradenstva a poradenstva naliehavejšia. Táto otázka je rozhodujúca na podnietenie záujmu zamestnancov a uchádzačov o zamestnanie, keďže im poskytuje možnosť stať sa strojcami svojho profesionálneho rozvoja. Primeraným cieľom je, aby 8 % učňov a stážistov ďalšej odbornej prípravy mohlo využiť pobyt v zahraničí. Zo štúdií vplyvu programu Erasmus vyplýva, že takýto pobyt je prospešný pre zručnosti a zamestnateľnosť. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Výbor sa napokon zamýšľa nad otázkou určovania zručností uchádzačov zo strany podnikov, najmä tých, ktoré nemajú interné oddelenie ľudských zdrojov. |
| --- | --- |

4.4.3.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 8.

1

(2)  https://www.cedefop.europa.eu/files/3075_en.pdf, s. 26.

2

(3)  Miera nezamestnanosti (podľa členského štátu): https://ec.europa.eu/eurostat/web/lfs/visualisations: miera nezamestnanosti, január 2021, EÚ27.

3

miera nezamestnanosti, január 2021, EÚ27

(4)  Voľné pracovné miesta (podľa členského štátu): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Job_vacancy_statistics.

4

(5)  https://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en/dashboard/european-skills-index.

5

(6)  poskytovatelia OVP – VET4EU2) https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=38451&no=1:

6

poskytovatelia OVP – VET4EU2

---

PRÍLOHA

PRÍKLADY OSVEDČENÝCH POSTUPOV

V Rakúsku sa učňovská príprava začína od 15 rokov.

V tejto krajine predstavujú učni 45 % mladých ľudí vo veku 15 – 19 rokov. Odborná príprava mladých ľudí, ktorí sa rozhodnú pre alternačnú odbornú prípravu medzi školou a podnikom, trvá vo väčšine prípadov tri roky. Medzi mladými ľuďmi je 130 000 učňov. 80 % času trávia v podniku, to znamená štyri dni praxe a jeden deň školy za týždeň.

Učňovská príprava je právo zaručené zákonom: žiakom, ktorým sa nedarí nájsť si podnik na učňovskú prípravu pre zlé výsledky v škole, sa poskytuje odborná príprava vo verejných dielňach.

Vo všeobecnosti má učeň v Rakúsku trojnásobne väčšiu šancu nájsť si zamestnanie oproti mladému človeku, ktorý má ukončenú len povinnú školskú dochádzku. V roku 2018 dosahovala miera nezamestnanosti mladých ľudí do 25 rokov 9,6 %.

Operatívna príprava na zamestnanie vo Francúzsku

Operatívna príprava na zamestnanie je rýchle riešenie na mieru pre nedostatkové povolania. Ide o odbornú prípravu umožňujúcu získať alebo rozvinúť odborné zručnosti potrebné na uspokojenie vopred určenej potreby zamestnania nových pracovníkov.

Na tvorbe operatívnej prípravy na zamestnanie sa spoločne podieľajú verejná služba zamestnanosti (Pôle emploi) a podnik alebo odborné odvetvie. Má rozsah maximálne 400 hodín, zahŕňa obdobie integrácie v podniku a oprávňuje na získanie postavenia stážistu v rámci odbornej prípravy a odmeny. Ak uchádzač dosiahne požadovanú úroveň na obsadenie pracovného miesta, po absolvovaní tejto odbornej prípravy s ním podnik, ktorý si ho vybral, podpíše trvalú pracovnú zmluvu.

Za posledné tri roky využilo túto operatívnu prípravu 70 000 stážistov ročne, pričom miera začlenenia do trhu práce dosiahla približne 80 %.

Úloha sociálnych partnerov v Nemecku

Skúsenosti sociálnych partnerov zaručujú súlad profilov povolaní s požiadavkami trhu práce, aby sa zložky odbornej prípravy ľahko začlenili do procesu výroby a poskytovania služieb podnikov.

V Nemecku sa o dohodách o odbornej príprave najčastejšie rokuje so sociálnymi partnermi a potom sa začlenia do odvetvových kolektívnych zmlúv. Keď obsah odbornej prípravy viac nezodpovedá požiadavkám trhu práce, sociálni partneri vykonajú revíziu odbornej prípravy alebo vytvoria novú odbornú prípravu pre nové povolania.

Samostatnosť a profesijnú podporu znevýhodnených mladých ľudí a mladých ľudí so zdravotným postihnutím podporujú prostredníctvom verejného financovania organizácie sociálneho zabezpečenia zamerané na učňovskú prípravu a ich odborné služby, ktoré sa riadia zákonníkom sociálneho zabezpečenia (Sozialgesetzbuch).

Rokovanie o strategickej dohode o odbornej príprave v Portugalsku

Portugalská vláda začala v rámci Stáleho výboru pre sociálny dialóg proces rokovaní s cieľom dosiahnuť strategickú dohodu o celoživotnej odbornej príprave a učňovskej príprave. V rámci pracovnej skupiny sa v súčasnosti stretávajú zástupcovia vlády, riadiace orgány a sociálni partneri s cieľom uzavrieť dohodu o riadení systému odbornej prípravy, ako aj o jeho právnej úprave a financovaní. Cieľom tejto dohody je takisto zlepšiť kvalitu odbornej prípravy, schopnosť rýchlej adaptácie národného kvalifikačného rámca, reakciu na potreby odvetvia, motiváciu na získanie odbornej prípravy pre podniky a jednotlivcov, pedagogickú inováciu, ako aj digitálnu a dištančnú odbornú prípravu.

Systém duálneho vzdelávania v Poľsku

V poľskom systéme vzdelávania pozostáva duálna odborná príprava z kombinácie školského vzdelávania na nadobudnutie teoretických vedomostí a práce v podniku na získanie praxe na pracovisku. Dĺžka odbornej prípravy v odborných školách sa pohybuje od dvoch do piatich rokov. Na základe systému alternačnej odbornej prípravy sa praktická odborná príprava uskutočňuje v rámci pracovnej zmluvy o odbornej príprave. Teoretická odborná príprava je predmetom učňovskej zmluvy medzi riaditeľom vzdelávacieho zariadenia a zamestnávateľom, ktorý učňa prijal. Od septembra 2019 majú všetci žiaci v rámci odborného vzdelávania, ktorí nevyužívajú tento nástroj, prístup k platenej študentskej stáži u zamestnávateľa. Treba uviesť, že remeselné podniky vytvorili alternačnú odbornú prípravu so zapojením 23 500 remeselníkov a takmer 65 000 mladých ľudí.

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/27

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy propagovať z hľadiska celoživotného vzdelávania zručnosti, ktoré Európa potrebuje na vytvorenie spravodlivejšej, súdržnejšej, udržateľnejšej, digitálnejšej a odolnejšej spoločnosti

(prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva)

(2021/C 286/06)

| Spravodajkyňa: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ | list z 26. 10. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 16. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 219/1/1 |

Žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ

list z 26. 10. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

16. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

219/1/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV zdôrazňuje význam efektívneho využívania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a ďalších investícií na podporu hospodárskeho rastu a odolnej spoločnosti v rámci digitálnej a zelenej transformácie hospodárstva zlepšovaním kvality a začleňovania vzdelávania a odbornej prípravy (systémy, inštitúcie a programy) s cieľom reagovať na potreby vzdelávajúcich sa osôb všetkých vekových skupín a vo všetkých etapách ich vzdelávania, pripraviť ich na život a prácu a zabezpečiť, aby všetci pracovníci, ako aj zvýšený počet osôb bez zamestnania, najmä ženy, mali prístup k odbornej príprave. Pomôže to tiež zaistiť voľný pohyb pracovníkov a služieb a zabezpečiť, aby boli spoločnosti dobre pripravené a dokázali držať krok s vývojom vo svojom príslušnom odvetví a odstrániť nedostatky v zručnostiach, ktorým čelia pri digitálnej a ekologickej transformácii priemyselných odvetví. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV odporúča stanoviť dosiahnuteľné dlhodobé ciele a zaviesť v rámci európskeho vzdelávacieho priestoru systém stáleho monitorovania pre každý členský štát zameraný na dosiahnutie vysokokvalitného a inkluzívneho vzdelávania a odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania pre všetkých a na zabezpečenie toho, aby mal každý vedomosti, zručnosti, kompetencie a postoj, ktoré sú v Európe potrebné na vytvorenie spravodlivejšej, súdržnejšej, udržateľnejšej, digitálnejšej a odolnejšej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že demokratické riadenie systémov vzdelávania a odbornej prípravy – napríklad prostredníctvom sociálneho dialógu – v budúcom strategickom rámci EÚ je základným nástrojom úspešného rozvoja a vykonávania politiky na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. Je potrebné ho zabezpečiť a posilniť a zároveň viesť zmysluplné konzultácie s organizovanou občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV odporúča, aby každá budúca pracovná skupina pre otvorenú metódu koordinácie predložila Rade pre vzdelávanie na diskusiu politické výsledky, a pokiaľ možno politické odporúčania. Výsledky pracovných skupín by sa mali zverejniť, účinne implementovať a mala by sa im venovať veľká pozornosť na príslušnej úrovni tvorby politiky a medzi odborníkmi na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni; je preto dôležité, aby členmi týchto skupín boli príslušní sociálni partneri a zainteresované strany aktívne pôsobiace v oblasti rozvoja politiky vzdelávania, ako aj zástupcovia riaditeľov škôl, učiteľov a študentov z každej krajiny. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V snahe splniť ukazovatele, referenčné hodnoty a ciele akčného plánu týkajúceho sa Európskeho piliera sociálnych práv, uznesenia Rady o európskom vzdelávacom priestore (2020), odporúčania Rady o odbornom vzdelávaní a príprave (OVP) a Osnabrückej deklarácie EHSV navrhuje vykonať ďalší výskum a uskutočniť posúdenie vplyvu s cieľom upraviť tieto ukazovatele a doplniť ich o ďalšie potrebné ukazovatele, ktoré pomôžu krajinám zlepšiť podávanie správ o vykonávaní, pretože úplný dosah krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na systémy vzdelávania, študentov a učiteľov zatiaľ nie je jasný. Ukazovatele by takisto mali viesť k opatreniam na podporu sociálne a ekonomicky znevýhodnených študentov a vzdelávajúcich sa osôb, ako aj osôb so zdravotným postihnutím prostredníctvom spoločných sociálnych a vzdelávacích politík na vnútroštátnej úrovni. Výsledky dosiahnuté pri plnení referenčných hodnôt a ukazovateľov by sa mali oznamovať po konzultácii s príslušnými sociálnymi partnermi a zainteresovanými stranami na úrovni EÚ, na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV navrhuje, aby sa pokračovalo v kľúčovej práci uskutočňovanej na neformálnych stretnutiach pod vedením predsedníctva o spolupráci v sektoroch vzdelávania (GR pre školské vzdelávanie, GR pre OVP, GR pre vysokoškolské vzdelávanie) (1), aby sa hľadali synergie medzi nimi a aby sa zviditeľňovali, a to za účasti príslušných sociálnych partnerov z každého štátu EÚ a po konzultácii s príslušnými organizáciami občianskej spoločnosti podľa vzoru poradného výboru pre OVP. Okrem toho odporúča prepojiť politiky EÚ a vnútroštátne/regionálne politiky v kontexte účinných partnerstiev medzi ministerstvami, sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou a ich riadenia. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyzýva, aby sa na európskej a vnútroštátnej úrovni účinne uplatňovala prvá zásada Európskeho piliera sociálnych práv v rámci akčného plánu na vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv, ktorý sa má prijať na sociálnom samite v roku 2021, a to s plnou účasťou príslušných sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti a s podporou udržateľných verejných investícií a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV upozorňuje na holistický prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave a na význam takéhoto prístupu pri vykonávaní najnovších iniciatív EÚ v oblasti vzdelávania (európsky vzdelávací priestor), OVP (odporúčanie v oblasti OVP), zručností (nový program v oblasti zručností pre Európu), vzdelávania mladých ľudí (most k pracovným miestam) a digitálnych zručností (akčný plán digitálneho vzdelávania 2021 – 2027), pričom sa zabezpečí, že prispejú k rovnakému prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave, k získavaniu nových zručností a zvyšovaniu úrovne zručností pracovníkov v záujme spravodlivej transformácie na trhu práce, poskytnú podporu pri hľadaní zamestnania dospelým s nízkou úrovňou zručností a pri získavaní podnikateľských zručností a pomôžu podnikom držať krok s inováciami a konkurencieschopnosťou na celosvetovej úrovni. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zdôrazňuje, že pri realizácii akčného plánu digitálneho vzdelávania 2021 – 2027 je potrebné zabezpečiť účinný sociálny dialóg a konzultácie so zainteresovanými stranami, dodržiavanie a presadzovanie pracovných práv a informovanosť pracovníkov, konzultácie a účasť na rozvoji digitálnych zručností a podnikateľských zručností, najmä v rámci OVP, vzdelávania dospelých a odbornej prípravy zamestnancov s cieľom odstrániť nedostatky v zručnostiach, ktorým čelia spoločnosti. S odkazom na správu Dvora audítorov, so zámerom dosiahnuť cieľ Európskej komisie týkajúci sa zvýšenia podielu občanov vo veku od 16 do 74 rokov so základnými digitálnymi zručnosťami z 56 % v roku 2019 na 70 % v roku 2025 EHSV vyzýva na pridelenie konkrétnych súm v rámci budúcich programov EÚ, vymedzenie čiastkových cieľov a dôsledné posúdenie digitálnych zručností v neprestajne a rýchlo sa meniacom digitálnom prostredí. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV vyzýva členské štáty, aby zaistili účinnú podporu pre zamestnané a nezamestnané osoby, ktoré majú ťažkosti s prístupom ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave pre dospelých, a to zabezpečením cieleného financovania pre tých, ktorí to potrebujú, ako sú nezamestnaní, pracovníci v neštandardných formách zamestnania, osoby s nízkou kvalifikáciou, osoby so zdravotným postihnutím, starší pracovníci, staršie osoby a osoby zo sociálne a ekonomicky znevýhodnených skupín, a s prihliadnutím na rodový rozmer. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV navrhuje bojovať proti zvyšujúcim sa nerovnostiam v školách a v širšej spoločnosti prostredníctvom účinnej spoločnej sociálnej a vzdelávacej politiky na vnútroštátnej úrovni. EHSV navrhuje usporiadať spoločné zasadnutie Rady ministrov školstva a sociálnych vecí s cieľom nájsť riešenia na odstránenie nerovností vo vzdelávaní a nerovného prístupu k vzdelávaniu a odbornej príprave v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Hoci EHSV víta ciele stanovené v novom uznesení o európskom vzdelávacom priestore, navrhuje pravidelne upravovať ukazovatele a referenčné hodnoty v rámci európskeho vzdelávacieho priestoru a dopĺňať ich o ďalšie potrebné ukazovatele (napr. v oblasti zelených zručností a kompetencií/vzdelávania v oblasti udržateľného rozvoja), ktoré môžu krajiny jednoducho oznamovať, s cieľom zabezpečiť, aby vnútroštátne opatrenia účinne podporovali sociálne a ekonomicky znevýhodnených študentov a vzdelávajúce sa osoby. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV zdôrazňuje, že je nevyhnutné rozvíjať spoločenské kompetencie všetkých vzdelávajúcich sa osôb z hľadiska celoživotného vzdelávania, zabezpečiť, aby sa tieto kompetencie vyučovali od raného veku a počas celého vzdelávania dospelých, a bojovať za toleranciu a nediskrimináciu vo vzdelávaní a v odbornej príprave pre všetkých občanov. Vyučovanie kľúčových kompetencií, najmä sociálneho cítenia, empatie, medzikultúrneho dialógu, občianskych zručností, spoločenských kompetencií a podnikania vrátane sociálneho podnikania by sa malo uplatňovať v celom procese vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV vyzýva členské štáty, aby účinne a dôsledne využívali plán obnovy, nástroj NextGenerationEU a ďalšie fondy EÚ vrátane programu Erasmus, fondu ESF+ a Fondu na spravodlivú transformáciu na podporu politík v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom vytvoriť spravodlivejšiu, súdržnejšiu, inkluzívnejšiu, udržateľnejšiu, digitálnejšiu a odolnejšiu spoločnosť. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV je presvedčený, že v procese európskeho semestra je potrebné naďalej podporovať vlády v tom, aby zabezpečili udržateľné verejné investície do dlhodobých záväzkov s cieľom zlepšiť kvalitu, spravodlivosť, rovnosť a sociálne začlenenie v školách, zlepšiť rovnaký prístup k digitálnym materiálom pre všetky vzdelávajúce sa osoby vo všetkých vekových skupinách a podporiť bezpečné používanie digitálnych technológií v školách a vo vzdelávacích inštitúciách. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV zdôrazňuje, že sa musia uznávať vedomosti, zručnosti a kompetencie a súčasne zohľadňovať požiadavky jednotlivých členských štátov na vzdelanie a odbornosť. Zabezpečenie rovnakého prístupu k úplným kvalifikáciám je zásadné, a preto EHSV vyzýva na vykonávanie odporúčania Rady o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (2) a lisabonského dohovoru o uznávaní (3). EHSV opakovane zdôrazňuje svoje stanovisko (4), že s odbornou prípravou, ktorá vedie k získaniu mikrocertifikátov, by mali byť spojené normy kvality a jasné informácie o hodnote odbornej prípravy, aby sa mohla účinne využívať na trhu práce ako ďalšia odborná príprava a doplniť do celkovej kvalifikácie. Je dôležité, aby nedochádzalo k nadmernej regulácii mikrocertifikátov a aby sa zachovala ich pružnosť, pokiaľ ide o potreby trhu práce. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV vyzýva na uplatňovanie európskeho vzdelávacieho priestoru na vnútroštátnej úrovni – po účinnom sociálnom dialógu s učiteľmi – s cieľom zvýšiť kvalitu výučby v digitálnom veku, sprísniť normy vyučovania, rozvíjať kvalitnejšie a inkluzívne počiatočné vzdelávanie učiteľov a kontinuálny profesijný rozvoj a zabezpečiť dôstojné pracovné podmienky a mzdy pre učiteľov, aby bolo toto povolanie atraktívnejšie pre kandidátov s vysokou úrovňou zručností. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV zdôrazňuje potrebu rešpektovať akademickú slobodu a autonómiu a správu vysokoškolských vzdelávacích zariadení v spojitosti s ich príspevkom k celoživotnému vzdelávaniu a zabezpečiť vhodné verejné investície do vysokoškolského vzdelávania a výskumu, začleňovanie a rozmanitosť univerzitných sietí v Európe a zohľadňovať vnútroštátne a inštitucionálne kompetencie v súvislosti s vysokoškolským vzdelávaním. EHSV vyzýva, aby sa s vládami a príslušnými sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti ďalej diskutovalo o návrhoch na „európsky diplom“ a „štatút európskej univerzity“ a o podpore rozvoja ponúk OVP na terciárnej úrovni. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Dôvod vypracovania stanoviska

| 2.1. | Toto stanovisko je príspevkom do diskusií Rady počas portugalského predsedníctva (prvý semester 2021) o vykonávaní iniciatív EÚ v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania, najmä v rámci európskeho vzdelávacieho priestoru, aktualizovaného programu v oblasti zručností pre Európu a akčného plánu digitálneho vzdelávania 2021 – 2027. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Rastúca príjmová nerovnosť, mobilita ľudí a starnutie obyvateľstva sú sociálne faktory, ktoré ovplyvňujú politiky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. V čase, keď spoločnosť čelí hospodárskym naliehavým potrebám, ako je digitálna transformácia či obehové hospodárstvo, môže byť podpora učenia sa jednotlivcov jedným z riešení pre udržateľnejšiu spoločnosť s cieľom prekonať prekážky a výzvy sociálnej a hospodárskej transformácie a zároveň podporovať schopnosť učiť sa. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vedúci predstavitelia krajín EÚ sa 17. novembra 2017 stretli na samite v Göteborgu, aby podpísali Európsky pilier sociálnych práv, a pri tejto príležitosti sa začali ich prvé diskusie o vytvorení takzvaného európskeho vzdelávacieho priestoru (5). V nadväznosti na to od roku 2018 do roku 2020 nasledovalo niekoľko nových návrhov v tejto oblasti, ktorých výsledkom je nové uznesenie Rady z februára 2021. Iniciatíva sa týka prvej zásady sociálneho piliera, v ktorej sa stanovuje, že „každý má právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie, aby si udržal a získal zručnosti, ktoré mu umožnia plne sa zapojiť do života spoločnosti a úspešne zvládať zmeny postavenia na trhu práce“, ako aj práv uvedených vo štvrtej zásade vrátane pomoci pri odbornej príprave a rekvalifikácii, a najmä prístupu mladých ľudí k ďalšiemu vzdelávaniu, učňovskej príprave a stáži. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Európska komisia zverejnila 1. júla 2020 svoj nový balík politických opatrení vrátane oznámenia o Európskom programe v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (6), návrhu odporúčania Rady týkajúceho sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) (7) a oznámenia (8) a návrhu odporúčania Rady (9) týkajúcich sa podpory zamestnanosti mladých ľudí: mostu k pracovným miestam pre ďalšiu generáciu. V týchto politických dokumentoch sa prepojilo celoživotné vzdelávanie, zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností s realizáciou a dosiahnutím európskeho vzdelávacieho priestoru. EHSV nadviazal na tieto iniciatívy prijatím stanovísk v roku 2020 k aktualizovanému programu v oblasti zručností pre Európu (10), posilneniu záruky pre mladých ľudí (11) a k stratégii EÚ na zlepšenie ekologických zručností a kompetencií pre všetkých (12). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vo svojom stanovisku „Úžitková hodnota“ sa vracia: nové vyhliadky a výzvy pre európske výrobky a služby (13) (2019) EHSV vyjadril názor, že inovatívne, vysokošpecializované výrobky a služby, ktoré vyhovujú potrebám zákazníkov, ako aj požiadavkám sociálnej a environmentálnej udržateľnosti, by sa mohli stať podstatou a zameraním modernej európskej konkurencieschopnosti. Preto odporúča politické zásahy v príslušných službách v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Európska komisia 30. septembra 2020 zverejnila oznámenie o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 (14), ktoré je zamerané na šesť oblastí: kvalita, začleňovanie a rodová rovnosť, zelená a digitálna transformácia, učitelia a školitelia, vysokoškolské vzdelávanie a geopolitický rozmer. Rada EÚ pre vzdelávanie 30. novembra 2020 zdôraznila význam vnútroštátnych právomocí v oblasti vzdelávania a potrebu zohľadňovať rozmanitosť kultúr a vzdelávacích systémov a vyjadrila pochybnosti nad „[mechanizmom] riadenia európskeho vzdelávacieho priestoru a [cieľmi] na úrovni Únie, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2030“. (15) |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | K predchádzajúcim politickým iniciatívam sa pridalo oznámenie Komisie Akčný plán digitálneho vzdelávania 2021 – 2027 – Prispôsobenie vzdelávania a odbornej prípravy digitálnemu veku (16), po ktorom nasledovali závery Rady, v ktorých sa zdôrazňuje, že digitálne vzdelávanie by malo byť „zamerané na učiacich sa a podporovať všetkých jednotlivcov a občanov v sebaistom, slobodnom a zodpovednom rozvíjaní ich osobnosti a zručností“ (17). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Pandémia COVID-19 vedie európske hospodárstvo do hlbokej recesie a zvyšuje mieru nezamestnanosti v dôsledku bezprecedentného hospodárskeho poklesu a výziev, ktorým čelia spoločnosti v kríze. Napriek rozšírenému využívaniu systémov na udržanie pracovných miest podporovaných európskymi a vnútroštátnymi nástrojmi sa predpokladá, že nezamestnanosť v EÚ vzrastie zo 6,7 % v roku 2019 na 7,7 % v roku 2020 a 8,6 % v roku 2021, kým v roku 2022 mierne poklesne na 8,0 % (Eurostat, 5. novembra 2020). Vysoká miera nezamestnanosti v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 prispieva k rastúcemu dopytu po zručnostiach európskych pracovných síl a po zvyšovaní úrovne zručností a získavaní nových zručností v dôsledku digitálnej a zelenej transformácie priemyslu. Účinná politika EÚ musí podporovať hospodársky rast a odolnú spoločnosť. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 takisto urýchlila digitálnu transformáciu v oblasti vzdelávania, práce a každodenného života. V stanovisku EHSV o aktualizovanom programe v oblasti zručností sa zdôrazňuje: „Všetci Európania by [...] mali mať právo na prístup ku kvalitnej a inkluzívnej odbornej príprave a celoživotnému vzdelávaniu v rámci spravodlivej transformácie a so zreteľom na demografické zmeny. Zdôrazňujeme potrebu riešiť chudobu v dôsledku nízkeho stupňa dosiahnutého vzdelania, ktorá sa prehĺbila následkom nerovného prístupu k vzdelaniu a odbornej príprave počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19.“ (18) Rozvoj vedomostí, zručností a kompetencií musí slúžiť nielen potrebám trhu práce a vyhliadkam na celkovú konkurencieschopnosť založenú na kvalite, ale takisto musí pripraviť vzdelávajúce sa osoby na to, aby boli aktívnymi, demokratickými občanmi, a pomáhať pri znižovaní nerovností v sociálnej oblasti a vo vzdelávaní. Z tohto dôvodu je okrem zabezpečenia zdokonalenia digitálnych zručností občanov EÚ nevyhnutná aj digitálna mediálna gramotnosť, ktorá umožňuje občanom zorientovať sa v súčasnom zložitom svete. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Je nevyhnutné, aby sa politickými opatreniami na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni zabezpečilo, že vzdelávanie a odborná príprava budú ľudskými právami a verejným statkom a že v nich bude zohľadnená kultúrna rozmanitosť Európy, a aby politiky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy boli kompetenciami jednotlivých štátov. V politike na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni je potrebné prijať účinné kroky na vykonávanie Agendy 2030 Organizácie Spojených národov pre udržateľný rozvoj a Európskeho piliera sociálnych práv s cieľom dosiahnuť kvalitné, účinné a inkluzívne vzdelávanie a odbornú prípravu pre všetkých v každej európskej krajine zapojením všetkých členských štátov, sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do akčného plánu na vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Je nevyhnutné, aby v rámci európskeho vzdelávacieho priestoru išlo o posilnenie ďalšej politickej spolupráce medzi krajinami EÚ a o pokračovanie poskytovania vzdelávacej platformy pre ministerstvá, sociálnych partnerov v oblasti vzdelávania a príslušné zainteresované strany občianskej spoločnosti. Účinné riadenie si vyžaduje, aby sa dôsledné politiky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy uplatňovali na každý sektor vzdelávania od vzdelávania v ranom detstve až po vzdelávanie dospelých vrátane OVP pre všetky vekové skupiny a aby sa vzájomne prepojili európske a vnútroštátne/regionálne politiky v kontexte účinných partnerstiev medzi ministerstvami, sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou v rámci tripartitných politických skupín. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV odkazuje na svoje stanovisko Udržateľné financovanie celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností v kontexte nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily (19) a zdôrazňuje, že udržateľné verejné investície do vzdelávania a odbornej prípravy a účinné súkromné investície do odborného vzdelávania a prípravy pre všetky vekové skupiny sú nevyhnutným predpokladom úspechu politických opatrení zameraných na sociálne a hospodárske začlenenie vzdelávajúcich sa osôb všetkých vekových skupín a na podporu spoločností. Preto je dôležité, aby sa plán obnovy, nástroj
  NextGenerationEU
  a ďalšie fondy EÚ (napr. ESF+, Fond na spravodlivú transformáciu) využívali efektívne a dôsledne na podporu politík v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy v súvislosti s európskym semestrom. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vzhľadom na to, že neboli dosiahnuté viaceré ukazovatele a referenčné hodnoty strategického rámca ET 2020, EHSV víta skutočnosť, že mnohé z ukazovateľov boli v iniciatíve európskeho vzdelávacieho priestoru posilnené. Tieto ukazovatele je však veľmi náročné plniť a vyžadujú od vlád finančný záväzok. Takisto je nevyhnutné objasniť pojmy, ktoré jednotlivé krajiny používajú ako ukazovatele, a ako referenčnú hodnotu je potrebné posilniť vzdelávanie v oblasti udržateľného životného prostredia. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 jasne ukázala, že školy sú pre študentov nevyhnutné na to, aby mohli rozvíjať svoje spoločenské kompetencie. Študenti by sa mali naučiť zdokonaľovať tieto kompetencie počas celého života prostredníctvom schopnosti učiť sa a aktívnym zapojením sa do spoločnosti, učením sa o rôznych kultúrach, jazykoch a mobilite, zdokonaľovaním svojich vedomostí o umení a podobne. Tieto kompetencie sú mimoriadne dôležité, pretože historické príklady ukazujú, že hospodárske a finančné krízy prispievajú k narastajúcemu trendu radikalizmu. EHSV by preto chcel poukázať na to, že je dôležité podniknúť kroky na ďalšie vykonávanie Deklarácie o podpore občianstva a spoločných hodnôt slobody, tolerancie a nediskriminácie prostredníctvom vzdelávania (2015) (20) a uplatňovať ju na vzdelávajúce sa osoby všetkých vekových skupín. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Na zlepšenie zelených zručností, kompetencií a postojov všetkých ľudí v Európe musia členské štáty EÚ prepojiť politiky v oblasti životného prostredia s politikami v oblasti vzdelávania a vypracovať národné stratégie v oblasti zelených zručností a kompetencií. EHSV poznamenáva (21), že na úrovni EÚ by sa mohli vypracovať ukazovatele a referenčné hodnoty týkajúce sa zelených zručností a kompetencií v oblastiach informovanosti o zmene klímy, environmentálnej zodpovednosti a udržateľného rozvoja, aby sa krajinám pomohlo začleniť zelené zručnosti a kompetencie s uplatnením transformačného prístupu k vzdelávaniu už v učebných plánoch od raného veku a aj do vzdelávania dospelých v rámci celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV víta skutočnosť, že akčný plán digitálneho vzdelávania 2021 – 2027 je zameraný na rovnaký prístup k digitálnym nástrojom, internetu a rozvoju digitálnych kompetencií a zručností, a to najmä pre ženy v povolaniach v oblastiach STEM a IT. Účinné stratégie v oblasti zručností a digitalizácie na vnútroštátnej a podnikovej úrovni by mali byť pre pracovníkov oporou poskytovaním príslušnej odbornej prípravy vysokej kvality. Je dôležité, aby aj spoločnosti dostali podporu na zabezpečenie zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností pracovníkov, najmä pri digitalizácii pracovných miest. Je to zároveň v súlade so zelenou transformáciou priemyslu – z hľadiska výrobkov a postupov –, ktorá je pre európske podnikanie nevyhnutnosťou, ale zároveň preň predstavuje príležitosť. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Zohľadňovanie úplnej kvalifikácie má zásadný význam. Pokiaľ ide o dosiahnutie automatického vzájomného uznávania do roku 2025, EHSV zdôrazňuje, že sa musia uznávať vedomosti, zručnosti a kompetencie a súčasne zohľadňovať požiadavky jednotlivých členských štátov na vzdelanie a odbornosť a musí sa zlepšiť prístup študentov a vzdelávajúcich sa osôb k aktualizovaným informáciám o postupoch uznávania. Na tento účel je potrebné posilniť vykonávanie odporúčania Rady o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (22) a lisabonského dohovoru o uznávaní (23), aby sa podporilo celoživotné vzdelávanie pre všetkých. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV víta iniciatívu akčného plánu digitálneho vzdelávania 2021 – 2027 zameranú na vytvorenie európskej platformy na výmenu digitálnych materiálov a kurzov. Je nevyhnutné poskytnúť používateľom úplné informácie o tom, či kurzy vedú k úplnej alebo čiastočnej kvalifikácii alebo k získaniu mikrocertifikátov, kto online kurzy validuje a zabezpečuje ich kvalitu, či a ako sú uznávané a ako by ich bolo možné pridať do celkovej kvalifikácie. Bolo by potrebné uviesť tieto kurzy na portáli Europass a dôkladne zvážiť autorské práva na online materiály a ich vlastníctvo, ako aj kvalitu a relevantnosť príslušných online kurzov. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Učitelia zohrávajú ústrednú úlohu pri poskytovaní kvalitného vzdelávania a odbornej prípravy, podľa OECD si však menej ako pätina z nich myslí, že ich povolanie je v spoločnosti cenené (24). Povolanie učiteľa je pritom v priemere o 11 % horšie platené ako ostatné povolania, v ktorých pôsobia odborníci s vysokoškolským titulom (25). Európsky vzdelávací priestor musí poskytovať účinnú podporu učiteľom, školiteľom a ostatným pedagogickým zamestnancom pri prekonávaní negatívnych účinkov krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Vo všetkých krajinách bolonského procesu je potrebné podporovať začleňovanie a rozmanitosť sietí inštitúcií, študentov a učiteľov v rámci iniciatívy
  „Európske univerzity“
  , pričom sa musia zohľadňovať a chrániť národné a inštitucionálne kompetencie vo vysokoškolskom vzdelávaní. |
| --- | --- |

3.13.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stretnutie generálnych riaditeľov pre školské vzdelávanie, generálnych riaditeľov pre odborné vzdelávanie a prípravu a generálnych riaditeľov pre vysokoškolské vzdelávanie.

1

(2)  2012/C 398/01.

2

(3)  Lisabonský dohovor o uznávaní.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 40.

4

(5)  COM/2017/673 final.

5

(6)  COM/2020/274 final.

6

(7)  COM/2020/275 final.

7

(8)  COM/2020/276 final.

8

(9)  COM/2020/277 final.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 40.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 48.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 56, 16.2.2021, s. 1.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 27.

13

(14)  COM/2020/625 final.

14

(15)  Videokonferencia ministrov školstva, 30. novembra 2020 – Hlavné výsledky: https://www.consilium.europa.eu/sk/meetings/eycs/2020/11/30/education/#.

15

(16)  COM/2020/624 final.

16

(17)  2020/C 415/10.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 40.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 232, 14.7.2020, s. 8.

19

(20)  Parížska deklarácia (2015).

20

(21)  Ú. v. EÚ C 56, 16.2.2021, s. 1.

21

(22)  2012/C 398/01.

22

(23)  Lisabonský dohovor o uznávaní.

23

(24)  TALIS – Medzinárodný prieskum OECD v oblasti výučby a učenia sa, OECD, 2018.

24

(25)  OECD, Education at a Glance 2020 (Vzdelávanie v skratke 2020), OECD iLibrary, Introduction: The indicators and their framework (Úvod: Ukazovatele a ich rámec), oecd-ilibrary.org.

25

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/33

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako zabezpečiť harmonizáciu vstupu výživových doplnkov na trh v Európskej únii: riešenia a osvedčené postupy

(prieskumné stanovisko)

(2021/C 286/07)

| Spravodajca: | Veselin MITOV |
| --- | --- |

Spravodajca:

Veselin MITOV

| Konzultácia | portugalské predsedníctvo Rady EÚ, 26. 10. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 15. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 245/0/5 |

Konzultácia

portugalské predsedníctvo Rady EÚ, 26. 10. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

15. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

245/0/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Trh s výživovými doplnkami v Európe rastie. Výživové doplnky upravuje smernica 2002/46/ES (1), ktorá sa v celej EÚ neuplatňuje konzistentne. Jednotné uplatňovanie právnych predpisov je však nevyhnutné pre správne fungovanie vnútorného trhu EÚ, pretože umožňuje voľný pohyb bezpečných výrobkov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje preskúmanie týchto právnych predpisov, najmä prostredníctvom aktualizácie vymedzenia výživových doplnkov, začlenenia oznamovacej povinnosti a povinnosti posúdenia administratívnych spisov, ako aj vytvorením systému monitoringu potravín, ktorým sa zhromažďujú údaje o nežiaducich účinkoch a zvyšuje sa ochrana verejného zdravia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Bezpečnosť výrobkov a zložiek musí byť prvou požiadavkou. Mala by sa preto vymedziť na vedeckom základe. EHSV odporúča stanoviť maximálne hodnoty pre vitamíny a minerály a vytvoriť pozitívne a negatívne zoznamy zložiek vrátane rastlín. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Informácie poskytované spotrebiteľovi mu musia umožňovať bezpečnú konzumáciu výrobkov. EHSV odporúča, aby sa zaviedli opatrenia zamerané na komunikáciu so spotrebiteľmi a ich edukáciu, najmä v oblasti elektronického obchodu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzýva verejné orgány, aby posilnili monitoring a analýzu výrobkov a dohľad nad nimi v záujme ochrany spotrebiteľov a hospodárskych subjektov tak, že nevyhovujúce výrobky stiahnu z trhu. Takýto monitoring musí takisto zabrániť nekalej súťaži medzi hospodárskymi subjektmi (najmä používanie nepovolených výživových tvrdení, nevyhovujúcich výrobkov z tretích krajín). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV preto vyzýva všetky zúčastnené strany, aby harmonizovali regulačné súvislosti týkajúce sa výživových doplnkov, ako aj ich vykonávanie v záujme spravodlivejšieho hospodárstva a vyššej bezpečnosti výrobkov. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Úvod

| 2.1. | Toto stanovisko je vypracované na žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ s cieľom nájsť riešenia a osvedčené postupy na dosiahnutie harmonizácie vstupu výživových doplnkov na trh v EÚ. Stanovisko EHSV by sa mohlo stať podkladom pre prácu predsedníctva v tejto oblasti, najmä v rámci konferencie, ktorá sa uskutoční v prvej polovici roka, ako aj prostredníctvom pracovných skupín v Rade. EHSV privítal túto žiadosť, ktorá sa týka málo preskúmanej časti potravinárskeho odvetvia. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV sa domnieva, že táto téma je v súlade s prístupom Svetovej zdravotníckej organizácie „jeden svet, jedno zdravie“ a európskou stratégiou „z farmy na stôl“, ktoré sa zasadzujú o zdravé a udržateľné potraviny a lepšie informácie pre spotrebiteľov pri súčasnom zaručení spravodlivého obchodu medzi hospodárskymi subjektmi (2). EHSV sa domnieva, že zdravé a udržateľné stravovanie predstavuje kľúčový pilier komplexnej potravinovej politiky EÚ, pretože naše stravovanie treba urýchlene preorientovať s cieľom zlepšovať – nie poškodzovať – zdravie ekosystémov a verejnosti (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV vždy podporoval politiku EÚ na ochranu zdravia v celom potravinovom reťazci v záujme presadzovania bezpečnosti a hygieny a jasných, transparentných a bezpečných informácií o výrobku (4). Výbor tiež opakuje, že bezpečnosť potravín musí byť aj naďalej založená na spoľahlivom systéme a Európskom úrade pre bezpečnosť potravín (EFSA) s transparentnými postupmi hodnotenia bezpečnosti nových výrobkov vstupujúcich do potravinového reťazca, úplnej vysledovateľnosti a náležitej komunikácie o rizikách (5). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Smerom k harmonizácii v oblasti výživových doplnkov

3.1.   Regulačný rámec, ktorý treba zlepšiť

| 3.1.1. | Výživové doplnky osobitne upravuje smernica 2002/46/ES, ktorá sa od svojho prijatia takmer nemenila. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Vymedzenie výživových doplnkov sa nevyvíjalo napriek inováciám v tomto odvetví a novým modelom spotreby. Nie je dostatočne presné a vykladá sa rôznymi spôsobmi. Jedným z príkladov je pojem „merané množstvá v malých jednotkách“, ktorý sa líši v závislosti od krajiny (neexistuje stanovené množstvo). Tieto interpretácie môžu viesť k rozdielom medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o stav výživových doplnkov a výsledky kontrol. Toto vymedzenie je potrebné rozšíriť a spresniť. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EHSV navrhuje aktualizáciu právnych predpisov s cieľom lepšie harmonizovať trh s výživovými doplnkami a zohľadniť nové prvky. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Zefektívnenie oznámenia

| 3.2.1. | Oznámenie je jednou z možností stanovenou v smernici. Toto vyhlásenie je administratívnou registráciou výrobkov pred ich uvedením na trh. Nejde o povolenie na uvedenie na trh ani dôkaz o súlade alebo bezpečnosti. Každý členský štát (24/27) môže rozhodnúť o obsahu tohto oznámenia, ako aj o postupe spracovania týchto údajov (od jednoduchého podania až po veľmi podrobnú štúdiu). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Informácie uvedené v oznámení umožňujú príslušným orgánom lepšie poznať svoj trh a spracovanie údajov bráni distribúcii nevyhovujúcich výrobkov (vnútroštátne a európske právne predpisy) a uľahčuje kontroly. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EHSV navrhuje lepšiu harmonizáciu vnútroštátnych systémov a odporúča, aby právne predpisy obsahovali minimálne povinné informácie (kvalitatívne a kvantitatívne zloženie, označenie atď.), ktoré sa majú poskytovať, najlepšie v digitálnej forme, s cieľom minimalizovať administratívnu záťaž hospodárskeho subjektu a zároveň zabezpečiť čo najvyššie možné normy. Pokiaľ je to možné, EHSV navrhuje vytvorenie európskeho viacjazyčného portálu, ktorého obsah by bol ponechaný na uváženie členských štátov. Vzhľadom na to, že zloženie nie je veľmi harmonizované (pozri nižšie), možno túto otázku riešiť iba na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | V záujme ochrany spotrebiteľov sa EHSV domnieva, že oznamovanie by malo byť povinné. Tento postup umožňuje uvádzať na trh bezpečnejšie výrobky a takisto uľahčuje dohľad nad trhom a jeho monitoring. Zoznam oznámených výrobkov a príslušné závery by sa mali sprístupniť spotrebiteľom. Spotrebitelia by nemali váhať informovať sa a v prípade zistenia porušenia podať sťažnosť kontrolným orgánom. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Stanovenie maximálnych hodnôt pre živiny – legislatívna priorita

| 3.3.1. | Vitamíny a minerály sú najznámejšími zložkami výživových doplnkov. Živiny a ich chemické formy pôvodne upravovalo nariadenie (ES) č. 1170/2009 (6), v ktorom sa uvádza aj ich zoznam, a to na základe hodnotení bezpečnosti vykonaných Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA). V súčasnosti sú maximálne dávky stanovené na vnútroštátnej úrovni buď na základe ich odporúčanej dávky alebo na základe toxicity (7). Niektoré krajiny nemajú stanovené zákonné maximálne hodnoty. Úrad EFSA vo svojich rôznych stanoviskách určil hraničné hodnoty toxicity. Tieto hodnoty sa vzťahujú na expozíciu v celej strave (8) a nemožno ich zovšeobecniť na samotné výživové doplnky. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EHSV odporúča, aby Komisia urýchlene poverila úrad EFSA stanovením maximálnych hodnôt živín a kritérií čistoty vo výživových doplnkoch. Vzhľadom na rozlohu územia EÚ a rôzne stravovacie návyky (konzumácia zeleniny, rýb alebo mäsa, zloženie vody z vodovodu atď.) nie je vždy možné dosiahnuť jednotnú maximálnu hodnotu. Maximálne hodnoty by sa však mohli stanoviť podľa regiónu alebo skupiny krajín. Maximálne hodnoty by sa mali stanoviť aj pre zraniteľné skupiny obyvateľstva, ako sú deti a tehotné ženy. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Táto európska harmonizácia by bola prospešná pre všetky zúčastnené strany: zvýšila by sa bezpečnosť spotrebiteľov a znížilo by sa riziko predávkovania a voľný pohyb výrobkov by bol prospešný pre hospodárske subjekty, ktoré by mohli svoje výrobky predávať na viacerých trhoch, ako aj pre spotrebiteľov, ktorí by mali prístup k širšiemu výberu. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Aj keď sú živiny prioritou, harmonizovať by sa mali aj ďalšie zložky používané vo výrobkoch, čo by uľahčilo ich obeh a umožnilo preukázať ich bezpečnosť na základe vedeckého hodnotenia. Niektoré krajiny sa pokúsili predovšetkým o aproximáciu svojich právnych predpisov v oblasti rastlinných výrobkov prostredníctvom spoločných zoznamov: Belgicko, Francúzsko a Taliansko a nedávno Nemecko, Švajčiarsko a Rakúsko. Osobitnú pozornosť si zasluhujú aj biotechnologicky vyvinuté zložky, ako sú mikroorganizmy (probiotiká, kvasinky). |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | EHSV takisto odporúča, aby Komisia zvážila vypracovanie pozitívnych a negatívnych zoznamov iných látok, pokiaľ ide o identitu, množstvo a podmienky použitia, ako to robí v rámci nariadenia (EÚ) 2015/2283 (9) o nových potravinách. |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   Výživové tvrdenia – nástroj voľby pre spotrebiteľov

| 3.4.1. | Informácie pre spotrebiteľa sa spravidla poskytujú na označení výrobkov – zoznam zložiek, alergénov atď. a vzťahuje sa na ne nariadenie (EÚ) č. 1169/2011 (10) (11). Nedostatočné označovanie však predstavovalo 58 % porušení predpisov zistených pri kontrolách v roku 2018 (12). EHSV víta úsilie Únie v rámci práce Rady týkajúcej sa označovania potravín, konštatuje však, že určité problémy zostávajú nevyriešené. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Vlastnosti výrobku sú opísané vo výživových tvrdeniach uvedených na označení, ale aj v reklame v časopisoch, v televízii, na internete atď. Reklama môže viesť k nákupu určitých výrobkov. V nariadení (ES) č. 1924/2006 (13) sa stanovili pozitívne zoznamy výživových a zdravotných tvrdení. Tvrdenia týkajúce sa vitamínov a minerálov už hodnotil úrad EFSA a boli uverejnené, ale tie, ktoré sa týkajú rastlín alebo iných látok, sa stále neskúmajú. Tieto tvrdenia teda podliehajú vnútroštátnym pravidlám (ak existujú) a na trhu sa vyskytujú rôzne neoverené tvrdenia, ktoré potom vedú k narušeniu trhu. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EHSV preto vyzýva Komisiu, aby našla čo najlepší spôsob práce, aby úrad EFSA mohol naďalej vyhodnocovať výživové a zdravotné tvrdenia o látkach čakajúcich na jeho hodnotenie – prioritne tvrdenia o rastlinách – a stanoviť podmienky, aby tieto zložky boli bezpečné. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Hraničné výrobky – výrobky predstavujúce určité riziko

| 3.5.1. | Spôsoby prezentácie a reklamy výživových doplnkov môžu vyvolávať nejasnosti v súvislosti so štatútom výrobkov. Niektoré hospodárske subjekty neváhajú prisúdiť výrobkom liečivé alebo profylaktické vlastnosti, prezentovať ich ako náhradu za lieky a označiť ich za „nutraceutikami“ (výraz vznikol spojením slov „nutričný“ a „farmaceutikum“, t. j. liečivá potravina). Osobitná kontrolná kampaň odhalila používanie týchto zavádzajúcich tvrdení pri prevencii alebo kontrole COVID-19 (14). Tieto falošné sľuby môžu mať vplyv na spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Tieto výrobky, ktorých štatút nie je jasný (15), sa nazývajú „hraničné výrobky“. Táto sivá zóna je spôsobená miestom ich predaja, formou výrobkov a tým, že určité zložky môžu byť použité v potravinách aj v liekoch, ale v rôznych dávkach. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | EHSV odporúča Komisii, aby napríklad v rámci skupiny expertov Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá zriadila pracovnú skupinu pre „hraničné výrobky“, tak ako skupiny, ktoré už existujú pre lieky, zdravotnícke pomôcky, kozmetiku alebo biocídne výrobky. Táto skupina by zverejňovala dokumenty, ktoré pomáhajú orgánom a hospodárskym subjektom objasniť štatút výrobkov. Vytvorenie európskej pracovnej skupiny nebráni vytvoreniu spoločných výborov na vnútroštátnej úrovni, ktoré by určovali štatút výrobkov. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | EHSV dôrazne žiada príslušné orgány, aby vykonali kontroly zamerané osobitne na tieto výrobky s cieľom stiahnuť ich z trhu. Prítomnosť týchto výrobkov predstavuje nekalú súťaž voči farmaceutickým spoločnostiam, ktoré musia získať povolenia na uvedenie liekov na trh. Zverejnenie týchto kontrol by takisto umožnilo spotrebiteľovi spoznať riziká týchto výrobkov. |
| --- | --- |

3.5.4.

3.6.   Rozvoj online obchodovania ako zdroj voľby, ale aj nerovností

| 3.6.1. | V dôsledku pandémie COVID-19 sa predaj potravín na diaľku zvýšil. Výživové doplnky sú výrobky, ktoré majú spravidla dlhý dátum ekspirácie a ľahko sa prepravujú. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Niektoré z týchto výrobkov, najmä tie, ktoré nepochádzajú z Európy, sú žiaľ nevyhovujúce z hľadiska svojho zloženia a najmä výživových tvrdení. To vedie k nekalej súťaži voči európskym hospodárskym subjektom, ktoré dodržiavajú pravidlá. Členské štáty navyše zistili prítomnosť zakázaných a nebezpečných látok (amfetamíny v športových doplnkoch, liekoch atď.) v určitých výrobkoch, čo ohrozuje spotrebiteľa. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili dohľad nad platformami a webovými sídlami elektronického obchodu a ich monitorovanie, odoberali vzorky a vykonávali analýzy a nahlasovali výrobky porušujúce pravidlá v systéme rýchleho varovania pre potraviny a krmivá (RASFF – Rapid Alert System for Food and Feed). |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | EHSV sa takisto domnieva, že by sa mala zvýšiť komunikácia a edukácia spotrebiteľov a zdravotníckych pracovníkov, aby sa zabezpečilo bezpečnejšie nakupovanie na internete. Hoci potraviny musia byť bezpečné na predaj, spotrebitelia by si mali byť vedomí toho, že niektoré výrobky ponúkané online môžu predstavovať riziko pre ich zdravie. |
| --- | --- |

3.6.4.

3.7.   Monitoring potravín ako nástroj varovania

| 3.7.1. | Niektoré zložky môžu mať nežiaduce účinky, a to aj vtedy, ak sú v súlade s právnymi predpismi. Bezpečnosť sa nehodnotí pre každý výrobok alebo zložku ani pre ich možnú interakciu s inými výrobkami, ako sú napríklad lieky. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Len veľmi málo členských štátov má štruktúrovaný systém na zhromažďovanie a sledovanie nežiaducich účinkov (monitoring potravín). Krajiny, ktoré takýto systém majú, sú Taliansko, Francúzsko, Dánsko, Portugalsko, Česká republika, Slovinsko a Chorvátsko. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | EHSV podporuje zavedenie vnútroštátneho monitoringu potravín na podporu bezpečnosti výrobkov a na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany verejného zdravia včasným odhaľovaním signálov, a teda predchádzaním zdravotným problémom. Tento systém by mal umožniť zhromažďovanie nežiaducich účinkov bez ohľadu na ich závažnosť, aby sa podporilo posudzovanie bezpečnosti výrobkov, prijali naliehavé opatrenia alebo v prípade potreby upravili právne predpisy a aby sa hospodárskym subjektom umožnilo vyvíjať bezpečnejšie výrobky so zahrnutím týchto informácií do ich kontroly kvality. Vo výrobe sa výživové doplnky riadia rovnakými bezpečnostnými pravidlami ako iné výrobky v agropotravinárskom odvetví (HACCP (16) atď.) a nezistili sa žiadne osobitné riziká pre pracovníkov v tomto odvetví. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | EHSV takisto navrhuje, aby sa na európskej úrovni vytvorila pracovná skupina pre členské štáty pod dohľadom úradu EFSA, ktorá by umožňovala výmenu informácií medzi krajinami, zdieľanie osvedčených postupov pre homogénne hodnotenie, výmenu vedeckých poznatkov a ich zahrnutie do európskych právnych predpisov, ak je to potrebné. |
| --- | --- |

3.7.4.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 183, 12.7.2002, s. 51.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 268.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 9.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 158.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 268, 14.8. 2015, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 314, 1.12.2009, s. 36.

6

(7)  Rozsudok Súdneho dvora Európskej únie, vec C-672/15.

7

(8)  V súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 1925/2006 týkajúcim sa pridávania vitamínov a minerálnych látok mala Komisia stanoviť maximálne hodnoty živín najneskôr do 19. januára 2009 pre potraviny (okrem výživových doplnkov).

8

(9)  Ú. v. EÚ L 327, 11.12.2015, s. 1.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2011, s. 18.

10

(11)  Rada v súčasnosti skúma plán revízie pravidiel informovania spotrebiteľa o pôvode zložiek a dátumoch ekspirácie, pričom tento plán má obmedzený vplyv na výživové doplnky.

11

(12)  Európska sieť pre potravinové podvody (EU Food Fraud Network) a systém administratívnej pomoci a spolupráce – výročná správa 2018.

12

EU Food Fraud Network

(13)  Ú. v. EÚ L 404, 30.12.2006, s. 9.

13

(14)  Výsledky týchto kontrol sú k dispozícii tu.

14

(15)  V súlade s rozsudkom Súdneho dvora EÚ patrí štatút výrobkov do právomoci vnútroštátnych orgánov a výživový doplnok môže mať v závislosti od krajiny odlišný štatút: spojené veci C-211/03, C-299/03, C-316/03, C-317/03 a C-318/03.

15

(16)  Skratka HAACP znamená Hazard Analysis and Critical Control Points a zahŕňa analýzu rizika a kritické kontrolné body.

16

Hazard Analysis and Critical Control Points

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

560. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (JDE) – INTERACTIO, 27. 4. 2021 – 28. 4. 2021

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/38

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej správe údajov (akt o správe údajov)

[COM(2020) 767 final]

(2021/C 286/08)

| Spravodajca: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Marinel Dănuț MUREŞAN |

Spravodajca:

Giuseppe GUERINI

Pomocný spravodajca:

Marinel Dănuț MUREŞAN

| Konzultácia | Rada Európskej únie 11. 12. 2020
  Európsky parlament 14. 12. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 31. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 234/3/13 |

Konzultácia

Rada Európskej únie 11. 12. 2020

Európsky parlament 14. 12. 2020

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

31. 3. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

234/3/13

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh nariadenia o správe údajov, ktorý dopĺňa smernicu (EÚ) 2019/1024 (1) (smernica o otvorených dátach) so zameraním na údaje uchovávané subjektmi verejného sektora, na ktoré sa vzťahujú práva tretích strán. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV to považuje za užitočné a potrebné, pretože spracovávanie, uchovávanie a zdieľanie digitálnych údajov je čoraz dôležitejšie nielen z hospodárskeho, ale aj zo sociálneho a občianskeho hľadiska, pričom jednotlivci, správne orgány a podniky fungujú v komplexnom a štruktúrovanom regulačnom prostredí. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné prijať harmonizovaný rámec pravidiel, ktorý bude vhodný na zabezpečenie dôvery občanov, spotrebiteľov, malých a stredných podnikov (MSP) a najmä mikropodnikov v riadnu ochranu ich údajov s cieľom podporiť rozvojové príležitosti hospodárskych aj výskumno-vývojových subjektov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV súhlasí s cieľom Komisie uplatňovať nariadenie posudzované v tomto stanovisku na správne orgány, subjekty verejného sektora a verejnoprávne inštitúcie tak, že budú zahrnuté všetky subjekty verejnej sféry bez ohľadu na ich organizačnú formu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV považuje za dôležité, aby sa v prípade, keď sa správa a spracovanie údajov prostredníctvom nástrojov umelej inteligencie týka oblasti práce, naplánovali vhodné formy predchádzajúcich konzultácií a rokovaní so sociálnymi partnermi o súvisiacich problémoch. Ak takéto nástroje ovplyvňujú práva občanov, má byť zapojená aj organizovaná občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV podporuje návrh určiť národné orgány zodpovedné za zabezpečenie riadneho dohľadu nad novými pravidlami. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV súhlasí s tým, že je užitočné vytvoriť v každom členskom štáte informačné miesta a odporúča, aby boli prístupné všetkým záujemcom, čím sa zabezpečí účinné fungovanie a podpora dobrej spolupráce s organizáciami občianskej spoločnosti a sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV víta návrh regulovať organizácie zaoberajúce sa altruistickou správou údajov a súhlasí s pravidlom, že takéto organizácie musia mať právnu formu neziskového subjektu a zameriavať sa na ciele všeobecného záujmu, a to v podmienkach nezávislosti a autonómie od iných organizácií, ktoré majú pri správe údajov cieľ ziskovosti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV považuje za mimoriadne zaujímavú možnosť, ktorá sa uvádza v nariadení, a to uznať význam modelu „dátových družstiev“ na správu a výmenu údajov ako nástroja na podporu občanov, ako aj mikropodnikov, MSP a samostatne zárobkovo činných osôb i osôb vykonávajúcich slobodného povolanie. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Družstevný model by mohol byť tiež veľmi užitočným nástrojom neutrálnej a spoločnej správy údajov. V tejto súvislosti EHSV nabáda Komisiu a členské štáty, aby občanov a MSP a ich organizácie podporovali pri uskutočňovaní iniciatív na rozvoj takýchto vzájomných organizácií na správu a výmenu údajov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa domnieva, že ochrana osobných údajov spolu s ochranou digitálnej identity a ochranou súkromia sú základné aspekty správy údajov a priamo súvisia s problematikou rešpektovania ľudskej dôstojnosti a základných práv. Z tohto dôvodu považuje za nevyhnutné uznať vlastnícke práva k osobným údajom, aby európski občania mohli kontrolovať používanie svojich údajov. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Návrh Komisie

| 2.1. | Cieľom návrhu Komisie, ktorý je predmetom tohto stanoviska, je:






  i. | sprístupniť údaje verejného sektora na opakované použitie v situáciách, keď sa na takéto údaje vzťahujú práva iných subjektov; |
| --- | --- | --- |

2.1.

i.

sprístupniť údaje verejného sektora na opakované použitie v situáciách, keď sa na takéto údaje vzťahujú práva iných subjektov;

| ii. | umožniť zdieľanie údajov podnikmi; |
| --- | --- |

ii.

umožniť zdieľanie údajov podnikmi;

| iii. | umožniť používanie osobných údajov v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov; |
| --- | --- |

iii.

umožniť používanie osobných údajov v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov;

| iv. | umožniť používanie údajov z altruistických dôvodov. |
| --- | --- |

iv.

umožniť používanie údajov z altruistických dôvodov.

| 2.2. | Návrh je doplnkom smernice (EÚ) 2019/1024 o otvorených dátach a opakovanom použití informácií verejného sektora (smernica o otvorených dátach), pričom je zameraný na údaje, ktoré majú v držbe subjekty verejného sektora a na ktoré sa vzťahujú práva tretích strán. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Návrh vychádza z článku 114 ZFEÚ a jeho cieľom je aproximácia právnych predpisov a administratívnych postupov členských štátov na zabezpečenie tok údajov v Európskej únii v harmonizovanom regulačnom prostredí, ktoré zaručí riadnu konsolidáciu vnútorného trhu, pokiaľ ide o pohyb údajov v držbe subjektov verejného sektora. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V kapitole I nariadenia sa vymedzuje jeho rozsah pôsobnosti a uvádza sa v ňom, že stanovuje:






  i. | podmienky opakovaného použitia určitých kategórií údajov v držbe subjektov verejného sektora v rámci EÚ; |
| --- | --- | --- |

2.4.

i.

podmienky opakovaného použitia určitých kategórií údajov v držbe subjektov verejného sektora v rámci EÚ;

| ii. | notifikačný rámec a rámec dohľadu nad poskytovaním služieb zdieľania údajov; |
| --- | --- |

ii.

notifikačný rámec a rámec dohľadu nad poskytovaním služieb zdieľania údajov;

| iii. | rámec dobrovoľnej registrácie subjektov, ktoré zhromažďujú a spracúvajú údaje sprístupňované na altruistické účely. |
| --- | --- |

iii.

rámec dobrovoľnej registrácie subjektov, ktoré zhromažďujú a spracúvajú údaje sprístupňované na altruistické účely.

| 2.5. | V kapitole II sa vytvára mechanizmus opakovaného použitia určitých kategórií údajov verejného sektora, ktorých použitie je podmienené dodržiavaním práv iných. Ochrana práv tretích strán môže byť relevantná najmä z hľadiska ochrany osobných údajov, ale aj z hľadiska ochrany práv duševného vlastníctva a obchodného tajomstva. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Členské štáty by mali zriadiť jednotné informačné miesto na podporu výskumných pracovníkov a inovačných spoločností, ktoré majú záujem o identifikáciu vhodných údajov, a budú musieť vytvoriť štruktúry na podporu subjektov verejného sektora primeranými technickými prostriedkami a informovaným prístupom k regulačnému rámcu odvetvia. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cieľom kapitoly III je zväčšiť dôveru v zdieľanie osobných a neosobných údajov a znížiť transakčné náklady na zdieľanie údajov medzi podnikmi, ako aj medzi podnikmi a spotrebiteľmi vytvorením režimu oznamovania pre subjekty, ktoré chcú pôsobiť v kontexte spoločného využívania údajov, a rámca na reguláciu činnosti týchto subjektov. Poskytovatelia sú povinní zostať neutrálni, pokiaľ ide o vymieňané údaje, a bez možnosti použiť takéto údaje na iné účely. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Cieľom kapitoly IV je uľahčiť altruistické zdieľanie údajov, ktoré dobrovoľne sprístupnili jednotlivci alebo podniky na verejnoprospešné účely. Konkrétne sa v nej pre organizácie zapojené do dátového altruizmu stanovuje, že sa budú môcť zaregistrovať ako „organizácie dátového altruizmu uznané v Únii“, aby sa zväčšila dôvera v ich činnosť. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Počíta sa s dosiahnutím spoločného európskeho konsenzu o altruizme údajov s cieľom znížiť náklady na získanie súhlasu a uľahčiť prenosnosť údajov. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V kapitole V sa stanovujú požiadavky na príslušné orgány určené na vykonávanie dohľadu a uplatňovanie notifikačného rámca pre poskytovateľov služieb zdieľania údajov a subjekty zapojené do dátového altruizmu. Táto kapitola obsahuje aj ustanovenia o účinnej ochrane práv jednotlivca, a najmä právo podať administratívnu sťažnosť a/alebo opravný prostriedok proti rozhodnutiam určených odvetvových orgánov. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | V kapitole VI sa vytvára „Európsky dátový inovačný výbor“, ktorý orgánom členských štátov uľahčí vznik najlepších postupov, najmä pokiaľ ide o spracovanie žiadostí o opakované použitie údajov a dosiahnutie zosúladeného postupu v súvislosti s oznamovacím rámcom pre poskytovateľov služieb zdieľania údajov, ako aj pre altruistické využívanie údajov. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | V kapitole VII sa Komisii umožňuje prijímať vykonávacie akty týkajúce sa európskeho formulára súhlasu so spracovaním údajov na altruistické účely, zatiaľ čo kapitola VIII obsahuje prechodné ustanovenia o fungovaní všeobecného systému udeľovania oprávnení poskytovateľom služieb a záverečné ustanovenia. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Návrh Komisie sa javí ako vhodný a potrebný, pretože spracovávanie, uchovávanie a zdieľanie digitálnych údajov je čoraz dôležitejšie nielen z hospodárskeho, ale aj zo sociálneho a občianskeho hľadiska, pričom jednotlivci, správne orgány a podniky fungujú v komplexnom a štruktúrovanom regulačnom prostredí. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Moderné využívanie digitálnych údajov môže umožniť vývoj nových produktov a zefektívnenie tradičných výrobných procesov, stimulovať výskum, pôsobiť proti globálnemu otepľovaniu, zlepšiť využívanie zdrojov energie a vody a zároveň čoraz lepšie chrániť ľudské zdravie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Účinné a riadne využívanie údajov si vyžaduje možnosť zdieľať a vymieňať si veľké množstvo údajov, pričom sa pri spracúvaní a využívaní takýchto údajov používa výpočtová kapacita zariadení umelej inteligencie, a to na čoraz ambicióznejšie verejnoprospešné ciele. Príkladom je výmena údajov na včasné odhalenie chorôb diagnostikou so zobrazovaním. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Zložitosť a množstvo údajov, ktoré sa v každom okamihu produkujú, extrahujú a prenášajú, viedli k vzniku podnikov, organizácií a subjektov, ktoré sa špecializujú na správu údajov alebo ich sprostredkovanie na účely komerčnej výmeny, ako aj na základe logiky všeobecného záujmu zameranej na sledovanie verejnoprospešného účelu (najmä vedeckého výskumu). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V súčasnom hospodárskom a technologickom kontexte sú údaje cenným a užitočným zdrojom a predstavujú dôležitú etickú, hospodársku a politickú problematiku s významným vplyvom na konkurencieschopnosť a hospodársku súťaž nielen medzi podnikmi, ale aj medzi štátmi. Je preto vhodné, aby Komisia vymedzila regulačný rámec, ktorý bude primeraný, pokiaľ ide o verejnú správu údajov, aby sa chránila nielen ich ekonomická, ale aj strategická hodnota v rôznych oblastiach, v ktorých je dôležitá schopnosť vlastniť a spracúvať digitálne údaje. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pokiaľ ide o citlivé údaje, a najmä údaje o zdravotnom stave, EHSV považuje za užitočné vypracovať a zovšeobecniť osvedčené postupy, napríklad také, aké prijala spoločnosť Microsoft, ktorá sa rozhodla upozorňovať svojich zákazníkov vtedy, keď niektoré vládne orgány od podniku požadujú oznamovanie osobných údajov týchto zákazníkov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV uznáva a oceňuje, že hlavným cieľom návrhu Komisie je vytvoriť podmienky pre občanov, spotrebiteľov, samostatne zárobkovo činné osoby, osoby vykonávajúce slobodné povolania a podniky, najmä pokiaľ ide o malé podniky a mikropodniky, aby mohli zdieľať svoje údaje vediac, že ich budú spravovať regulované a primerane kontrolované organizácie, a zväčšiť tak dôveru a vytvoriť regulačný rámec, ktorý bude plne zlučiteľný s hodnotami a zásadami Európskej únie. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ako už EHSV uviedol vo svojich predchádzajúcich stanoviskách, zdôrazňuje, že v súvislosti so správou údajov a nástrojmi umelej inteligencie je potrebný európsky regulačný rámec na zabezpečenie transparentnosti a vysledovateľnosti algoritmov, ľudskej kontroly nad týmito nástrojmi a dodržiavania základných práv. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Treba mať na pamäti aj to, že keď sa nástroje umelej inteligencie zavedú na pracoviskách, Európska komisia musí stanoviť pravidlá na zintenzívnenie sociálneho dialógu a rokovaní prostredníctvom predchádzajúcich konzultácií so zástupcami zamestnancov a mala by podporovať zriadenie celoštátnych výborov, resp. monitorovacích stredísk na zavádzanie týchto nástrojov, do ktorých by boli zapojené všetky zainteresované subjekty: spotrebitelia, malé a stredné podniky, profesijné združenia, zástupcovia zamestnancov a organizovaná občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Takisto by bolo dôležité, aby nariadenie uľahčovalo proces schvaľovania všeobecných podmienok využívania služieb správy údajov, aby ustanovenia v zmluvách o postupovaní alebo sprístupňovaní údajov, ktoré sú v rozpore s predpismi EÚ o ochrane, mohli byť zrušené súdnou cestou. Na ten istý účel EHSV odporúča harmonizovať a posilniť zásadu súhlasu zjednodušením postupu prijímania alebo zamietania súborov cookies. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV víta skutočnosť, že návrh Komisie je v súlade so zásadami proporcionality a subsidiarity obsiahnutými v zmluvách, keďže rozvíja a navrhuje pravidlá, ktoré príliš neobetujú súkromný záujem vo vzťahu k sledovanému cieľu, pokiaľ ide o zdieľanie a riadne využívanie údajov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Z tohto dôvodu sa nariadenie, ktorým sa zabezpečí súčasné uplatňovanie jednotných pravidiel na celom vnútornom trhu, zdá byť najvhodnejším nástrojom, pretože rôzne predpisy členských štátov by boli neefektívne a európskym podnikom, najmä tým malým a stredným, by spôsobovali nadmerné náklady na dodržiavanie predpisov, čo by bránilo primeranému toku údajov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Voľba navrhnutého regulačného nástroja je preto najvhodnejšia na to, aby sa smerovalo k vybudovaniu európskeho trhu, na ktorom sa údaje môžu riadne pohybovať vďaka harmonizovanému rámcu pravidiel vhodnému na zabezpečenie dôvery občanov, spotrebiteľov a MSP, pokiaľ ide o primeranú ochranu ich údajov, vytváranie príležitostí na rozvoj a rast hospodárskych subjektov, ako aj výskumno-vývojových inštitúcií. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV súhlasí s cieľom Komisie uplatňovať nariadenie skúmané v tomto stanovisku na správne orgány, subjekty verejného sektora a verejnoprávne inštitúcie, ako je to už v prípade pravidiel verejného obstarávania, aby sa na základe zásadného prístupu zabezpečila primeraná účinnosť a rozsah uplatňovania pravidiel vzťahujúcich sa na všetky subjekty verejnej sféry bez ohľadu na ich organizačnú formu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Z tohto hľadiska je tiež primerané a v súlade so všeobecným uplatňovaním nových pravidiel nevyňať z uplatňovania verejné podniky, keďže ich organizačný model sa čoraz viac inšpiruje obchodnými a trhovými modelmi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV podporuje ustanovenie článku 6, podľa ktorého „[subjekty] verejného sektora, ktoré umožňujú opakované použitie údajov [určitých] kategórií [...], môžu účtovať poplatky za povolenie opakovaného použitia takýchto údajov“, a takéto „poplatky musia byť nediskriminačné, primerané a objektívne odôvodnené a nesmú obmedzovať hospodársku súťaž“. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že podniky vrátane MSP, mikropodnikov, malých organizácií a organizácií sociálneho hospodárstva poskytujú úradom mnohé údaje, čo im spôsobuje náklady, ktoré môžu byť významné a ktorých vplyv, najmä na MSP, by sa mal zohľadniť pri stanovovaní poplatkov. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Je tiež prijateľné a vítané, že metodika výpočtu poplatkov sa má zverejniť vopred a byť nevyhnutne založená na nákladoch na správu a zdieľanie údajov, a nie na inom systéme určovania nákladov, ktorý by sa podobal licencii na údaje. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV upozorňuje na potrebu výmeny údajov v súlade s ustanoveniami článku 101 ZFEÚ o dohodách nezlučiteľných s hospodárskou súťažou. Predovšetkým bude dôležité dodržiavať usmernenia Komisie o dohodách o horizontálnej spolupráci vo forme výmeny informácií, aby sa zabránilo tomu, že subjekty, ktoré si vymieňajú informácie, narušia transparentnosť trhu uprednostňovaním dohodnutých výsledkov medzi priamymi konkurentmi, čím sa obmedzí hospodárska súťaž na úkor záujmov spotrebiteľov, malých podnikov a mikropodnikov a naruší riadna konkurencieschopnosť trhov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV dôrazne podporuje určenie príslušných národných orgánov (články 12 a 20), čím sa má zabezpečiť primeraná kontrola účinnosti nových pravidiel stanovených Komisiou, a súhlasí s požiadavkami, ktoré tieto orgány budú podľa článku 23 musieť splniť. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Na to, aby sa zabránilo nevhodnému používaniu databáz na národnej alebo európskej úrovni, by dohľad nad používaním údajov mali vykonávať rôzne zúčastnené orgány členských štátov v spolupráci s Európskou komisiou. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Pokiaľ ide o altruistické dátové organizácie a všeobecné podmienky uznávania takýchto subjektov, treba osobitne oceniť definíciu v návrhu nariadenia, podľa ktorej takéto organizácie musia mať právnu formu neziskového subjektu a zameriavať sa na ciele všeobecného záujmu, a predovšetkým byť nezávislé a autonómne od iných organizácií, ktoré majú pri správe údajov komerčné ciele alebo ciele ziskovosti. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Tieto charakteristiky spolu so zriadením osobitného verejného registra takýchto subjektov primerane uspokojujú potrebu transparentnosti, ochrany práv a záujmov občanov a podnikov, čo sú prvky charakterizujúce altruistickú výmenu údajov. Dosiahne sa tak zvýšenie úrovne dôvery všetkých zainteresovaných subjektov. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV jednoznačne podporuje užitočnosť vytvorenia jednotného informačného miesta v každom členskom štáte, ako sa uvádza v článku 8 návrhu nariadenia. Toto informačné miesto musí byť dobre prístupné všetkým záujemcom, aby sa zabezpečilo účinné fungovanie a podporila dobrá spolupráca s organizáciami občianskej spoločnosti a sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Napokon treba osobitne oceniť, že v kapitole III nariadenia sa odkazuje na možnosť vytvoriť „dátové družstvá“, ktoré dokážu spravovať a vymieňať údaje a byť prostriedkom na pomoc občanom (pracovníkom, spotrebiteľom, podnikateľom) a malým podnikom a samostatne zárobkovo činným osobám, ktoré by si samostatne nevedeli zabezpečiť dostupnosť alebo spracovanie veľkého množstva údajov. EHSV preto nabáda Komisiu a členské štáty, aby podporovali organizácie MSP s cieľom podniknúť kolektívne iniciatívy na rozvoj takýchto vzájomných organizácií v oblasti správy a výmeny údajov. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Takáto kooperačná forma a formy spolupráce vo všeobecnosti sa zdajú byť obzvlášť vhodné na riadenie činností sprostredkovania, výmeny alebo zdieľania údajov medzi občanmi (pracovníkmi, spotrebiteľmi, podnikateľmi) a podnikmi, pretože najmä kooperačná forma umožňuje, aby sa v oblasti správy údajov zhodovali záujmy dotknutých osôb a záujmy družstevného držiteľa údajov, ktoré sú v tomto prípade vlastníctvom rovnakej dotknutej osoby, a preto by mohli zabezpečiť spoločné participatívne riadenie občanmi, podnikmi a podnikateľmi, ktoré a ktorí by mohli zohrávať dvojitú úlohu tak poskytovateľov, ako aj používateľov a príjemcov údajov. Tento mechanizmus by mohol podporiť atmosféru dôvery a otvorenosti, ktorá sa javí ako nevyhnutná podmienka dobrej správy údajov na európskom digitálnom jednotnom trhu. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EHSV sa v tejto súvislosti domnieva, že je potrebná účinná spolupráca s organizáciami občianskej spoločnosti, sociálnymi partnermi a profesijnými organizáciami. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Pokiaľ ide o ochranu osobných údajov, EHSV poukazuje na to, že podľa európskeho práva je ochrana súkromia a rešpektovanie ľudskej dôstojnosti neoddeliteľnou súčasťou základných a nedotknuteľných práv jednotlivcov. Náležitá ochrana týchto práv je však ohrozená nekalým používaním údajov získaných po predchádzajúcom dobrovoľnom súhlase, ktorý sa nie vždy získa za jednoduchých podmienok. Vyskytujú sa aj závažnejšie prípady, keď sú údaje získané nedovolene a dochádza k skutočnej krádeži totožnosti. Súdy v niektorých členských štátoch „krádeže údajov“ opakovane odsúdili. Uznať krádež znamená uznať právo na vlastníctvo údajov. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EHSV preto odporúča uznať európske vlastnícke práva na digitálne údaje, aby sa občanom (zamestnancom, spotrebiteľom, podnikateľom) umožnilo kontrolovať a riadiť používanie ich údajov alebo ho zakázať. To by otvorilo dvere kolektívnym žalobám s jasnou právnou legitimitou s cieľom predchádzať alebo kontrolovať prístup k údajom občanov a uľahčiť ich riadenie v snahe vytvoriť európsky digitálny trh. |
| --- | --- |

4.18.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 56.

1

---

PRÍLOHA

Nasledujúci text stanoviska sekcie bol vypustený v dôsledku pozmeňovacieho návrhu prijatého v pléne, hoci viac ako štvrtina odovzdaných hlasov bola za jeho zachovanie:

| | 1.6. | EHSV podporuje návrh určiť národné orgány zodpovedné za zabezpečenie riadneho dohľadu nad novými pravidlami a v tejto súvislosti poukazuje na to, že orgány ochrany osobných údajov, ktoré už pôsobia v členských štátoch, by mohli byť zapojené do vykonávania pravidiel uvedených v návrhu Komisie, pričom by sa vychádzalo zo získaných skúseností, a to bez vytvárania nových orgánov. |
| --- | --- | --- |

1.6.

EHSV podporuje návrh určiť národné orgány zodpovedné za zabezpečenie riadneho dohľadu nad novými pravidlami a v tejto súvislosti poukazuje na to, že orgány ochrany osobných údajov, ktoré už pôsobia v členských štátoch, by mohli byť zapojené do vykonávania pravidiel uvedených v návrhu Komisie, pričom by sa vychádzalo zo získaných skúseností, a to bez vytvárania nových orgánov.

| 4.9. | EHSV dôrazne podporuje určenie príslušných národných orgánov (články 12 a 20), čím sa má zabezpečiť primeraná kontrola účinnosti nových pravidiel stanovených Komisiou, a súhlasí s požiadavkami, ktoré tieto orgány budú podľa článku 23 musieť splniť. Bez spochybňovania organizačnej slobody členských štátov EHSV v tejto súvislosti pripomína že orgány na ochranu osobných údajov, ktoré už fungujú, majú v tomto odvetví značné technické aj regulačné odborné znalosti. Preto by sa mohli postarať o uplatňovanie pravidiel, ktoré sú predmetom návrhu Komisie, a nemuseli by sa vytvárať nové orgány. |
| --- | --- |

4.9.

EHSV dôrazne podporuje určenie príslušných národných orgánov (články 12 a 20), čím sa má zabezpečiť primeraná kontrola účinnosti nových pravidiel stanovených Komisiou, a súhlasí s požiadavkami, ktoré tieto orgány budú podľa článku 23 musieť splniť. Bez spochybňovania organizačnej slobody členských štátov EHSV v tejto súvislosti pripomína že orgány na ochranu osobných údajov, ktoré už fungujú, majú v tomto odvetví značné technické aj regulačné odborné znalosti. Preto by sa mohli postarať o uplatňovanie pravidiel, ktoré sú predmetom návrhu Komisie, a nemuseli by sa vytvárať nové orgány.

Výsledok hlasovania:

| Hlasy za pozmeňovací návrh (t. j. vypustenie bodu): | 124 |
| --- | --- |
| Proti: | 94 |
| Zdržalo sa: | 27 |

Hlasy za pozmeňovací návrh (t. j. vypustenie bodu):

124

Proti:

94

Zdržalo sa:

27

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/45

---

Stanovisko Európsky hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Nový program pre spotrebiteľov – Posilnenie odolnosti spotrebiteľov v záujme udržateľnej obnovy

[COM(2020) 696 final]

(2021/C 286/09)

| Spravodajca: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Spravodajca:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Pomocný spravodajca:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konzultácia | Komisia 14. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 31. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 218/2/24 |

Konzultácia

Komisia 14. 1. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

31. 3. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

218/2/24

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV berie na vedomie nový program pre spotrebiteľov a 22 opatrení, ktoré sa v ňom navrhujú, a považuje ho za maximálne komplexný a podrobný. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV síce oceňuje snahy Komisie, domnieva sa však, že „program“ pre spotrebiteľov by mal vychádzať zo skutočnej stratégie v oblasti spotrebiteľskej politiky alebo by mal byť výsledkom takejto stratégie. Keďže posledná stratégia Komisie pre oblasť spotrebiteľskej politiky pochádza z 13. marca 2007 (na obdobie rokov 2007 – 2013), považuje sa v súčasnosti za úplne zastaranú. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV sa preto obáva, že by nový program pre spotrebiteľov mohol byť vzhľadom na svoju štruktúru vnímaný ako zoznam izolovaných iniciatív a že bude ťažké ho realizovať v praxi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV sa zároveň nazdáva, že opatrenia na riešenie dôsledkov pandémie COVID-19 musia byť výnimočné a mnohé z nich by vzhľadom na bezprecedentnú situáciu spoločnej zdravotnej, hospodárskej a sociálnej krízy mali byť prioritné a naliehavé, a kladie si otázku, či by takéto opatrenia mali byť zahrnuté do programu pre spotrebiteľov, ktorý navyše podľa EHSV nedostatočne rieši súčasnú zložitú situáciu |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | V tejto súvislosti EHSV opätovne zdôrazňuje svoj názor, že sa musí čo najviac posilniť zdravotná únia a že politika v oblasti zdravia nie je politikou s výlučnou právomocou členských štátov, pričom článok 168 ZFEÚ by sa mal náležite zmeniť tak, aby sa priblížil k článku 169 o spotrebiteľskej politike. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV trvá na tom, aby dobudovanie vnútorného trhu, či už fyzického alebo digitálneho, prebiehalo za rovnakých podmienok a aby sa dosiahla vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa, čo už sám viackrát požadoval. Preto súhlasí s tým, že je potrebné zaujať horizontálny prístup, ktorý bude zosúladený s ostatnými politikami Únie, aby sa pri tvorbe a vykonávaní odvetvových politík zohľadňovali záujmy spotrebiteľov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV považuje za zásadnú „zelenú“ časť programu a pripomína, že podporuje Európsku zelenú dohodu. EHSV sa zasadzuje najmä za väčšiu trvanlivosť tovaru, prístup k udržateľným výrobkom, čisté, obehové a klimaticky šetrnejšie hospodárstvo a účinné využívanie výrobkov, ako aj za boj proti plánovanému zastarávaniu a právo na opravu tovaru a výrobkov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV si však uvedomuje, že úsilie potrebné na meranie uhlíkovej stopy musí zohľadňovať životný cyklus výrobkov a nie je ľahko realizovateľné. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Pravidlá ochrany spotrebiteľa sa musia prispôsobiť digitálnemu svetu. Nové výzvy, ktoré so sebou prinášajú vznikajúce technológie, ako je umelá inteligencia, internet vecí a robotika, si vyžadujú posilnenie súčasnej úrovne ochrany a mali by sa riešiť, a to najmä pri revízii smernice o bezpečnosti výrobkov, pričom je zároveň potrebné identifikovať a vyplniť medzery v existujúcich právnych predpisoch. Aj z tohto dôvodu budú mať akt o digitálnych službách a akt o digitálnych trhoch zásadný význam pre doplnenie tejto stratégie. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV žiada, aby sa európska podpora odrazila aj v zapojení všetkých organizácií občianskej spoločnosti (najmä spotrebiteľských organizácií) vzhľadom na úlohu, ktorú zohrávajú pri rozvoji tohto programu. Organizovaná občianska spoločnosť, najmä spotrebiteľské organizácie a zástupcovia podnikov, by spolu s ďalšími sociálnymi partnermi mali rozvíjať vzájomne výhodné vzťahy, aby sa zabezpečila širšia účasť na tvorbe a vykonávaní tejto politiky. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Preto by sa v rámci programu mala rozšíriť a posilniť úloha vzdelávania a odbornej prípravy spotrebiteľov, keďže pomáhajú upevňovať vysokú úroveň ochrany. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV si uvedomuje, že MSP čelia ťažkostiam v snahe prispieť k úspechu programu, najmä pokiaľ ide o zvyšovanie povedomia a informovanie spotrebiteľov a ponuku udržateľných tovarov a služieb s vyššou ekonomickou hodnotou. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV upozorňuje na potrebu poskytnúť podnikom, najmä MSP, finančné prostriedky na splnenie požiadaviek programu, najmä v čase, keď boj proti kríze spôsobenej pandémiou COVID-19 spôsobil zníženie investícií podnikov do digitalizácie a ekologizácie. |
| --- | --- |

1.13

2.   Oznámenie Komisie

2.1.   Všeobecné informácie

| 2.1.1 | Oznámenie Komisie:






  — | má za cieľ posilniť celkový rámec spolupráce medzi inštitúciami EÚ, členskými štátmi a zainteresovanými stranami; |
| --- | --- | --- |

2.1.1

—

má za cieľ posilniť celkový rámec spolupráce medzi inštitúciami EÚ, členskými štátmi a zainteresovanými stranami;

| — | sa opiera o celostný prístup zahŕňajúci rôzne politiky Únie; |
| --- | --- |

—

sa opiera o celostný prístup zahŕňajúci rôzne politiky Únie;

| — | reaguje na potrebu zohľadniť požiadavky na ochranu spotrebiteľa pri formulovaní a uplatňovaní iných politík ako doplnok k ďalším iniciatívam EÚ; |
| --- | --- |

—

reaguje na potrebu zohľadniť požiadavky na ochranu spotrebiteľa pri formulovaní a uplatňovaní iných politík ako doplnok k ďalším iniciatívam EÚ;

| — | obsahuje požiadavku na úzku spoluprácu medzi EÚ a členskými štátmi a transpozíciu, vykonávanie a presadzovanie rámca na ochranu spotrebiteľa vytvoreného na úrovni sekundárnych právnych predpisov EÚ. |
| --- | --- |

—

obsahuje požiadavku na úzku spoluprácu medzi EÚ a členskými štátmi a transpozíciu, vykonávanie a presadzovanie rámca na ochranu spotrebiteľa vytvoreného na úrovni sekundárnych právnych predpisov EÚ.

| 2.1.2 | V oznámení sa uvádza 22 opatrení, ktoré sa týkajú piatich hlavných prioritných oblastí:






  — | zelenej transformácie, |
| --- | --- | --- |

2.1.2

—

zelenej transformácie,

| — | digitálnej transformácie, |
| --- | --- |

—

digitálnej transformácie,

| — | nápravy a presadzovania práv spotrebiteľa, |
| --- | --- |

—

nápravy a presadzovania práv spotrebiteľa,

| — | špecifických potrieb určitých skupín spotrebiteľov a |
| --- | --- |

—

špecifických potrieb určitých skupín spotrebiteľov a

| — | medzinárodnej spolupráce. |
| --- | --- |

—

medzinárodnej spolupráce.

| 2.1.3 | V oznámení sa k problémom pristupuje tak, že za dôležité sa považuje, aby mal každý rovnaký a včasný prístup k potrebným a dostupným testom, ochranným prostriedkom, liečbe a budúcim vakcínam, a aby sa spotrebiteľovi poskytli úplné záruky, pokiaľ ide o základné práva, lekársku etiku, súkromie a ochranu údajov v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Sociálne a hospodárske otrasy spojené s pandémiou predstavujú pre spoločnosť výzvu. Hoci je dôležité zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa, stále pretrvávajú určité ťažkosti, a to pokiaľ ide o:






  — | vykonávanie právnych predpisov týkajúcich sa práva na plnú náhradu za zálohové platby uhradené cestovným kanceláriám, |
| --- | --- | --- |

2.1.4

—

vykonávanie právnych predpisov týkajúcich sa práva na plnú náhradu za zálohové platby uhradené cestovným kanceláriám,

| — | nárast podvodov na spotrebiteľoch, klamlivých marketingových techník a podvodov pri nákupoch online, |
| --- | --- |

—

nárast podvodov na spotrebiteľoch, klamlivých marketingových techník a podvodov pri nákupoch online,

| — | zmenu modelov spotreby, ako napríklad nárast odpadu z jednorazových obalov. |
| --- | --- |

—

zmenu modelov spotreby, ako napríklad nárast odpadu z jednorazových obalov.

2.2.   Kľúčové prioritné oblasti

| 2.2.1. | Zelená transformácia: prispieť k dosiahnutiu klimatickej neutrality, zachovaniu prírodných zdrojov a biodiverzity, ako aj k zníženiu znečistenia vody, ovzdušia a pôdy. Prístup k udržateľným výrobkom by mal byť zaručený pre každého. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | V Európskej zelenej dohode sa stanovuje komplexná stratégia na transformáciu EÚ na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s klimaticky neutrálnym, čistým a obehovým hospodárstvom s nízkou environmentálnou stopou. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Mala by sa zmeniť smernica o predaji tovaru s cieľom podporiť opravy a zakotviť ich ako skutočné právo. Plánujú sa dodatočné opatrenia na riešenie osobitných skupín tovarov a služieb. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Je potrebné lepšie chrániť spotrebiteľov pred nepravdivými informáciami alebo informáciami prezentovanými mätúcim či zavádzajúcim spôsobom s cieľom vytvoriť dojem, že výrobok alebo podnik je šetrnejší k životnému prostrediu (tzv. environmentálne klamlivé vyhlásenia). |
| --- | --- |

2.2.4.

2.3.   Digitálna transformácia

| 2.3.1. | Smernica o lepšom presadzovaní a modernizácii spotrebiteľského práva a smernica o digitálnom obsahu sú dôležitými krokmi, hoci vzhľadom na rýchle tempo technologického pokroku sú potrebné ďalšie opatrenia. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Treba zabrániť používaniu nekalých praktík, určitých personalizačných postupov, ktoré spočívajú v profilovaní, skrytej reklame, podvode, falošných alebo zavádzajúcich informáciách a zmanipulovaných hodnoteniach od spotrebiteľov. Ďalšie usmernenia sú potrebné aj pre smernicu o nekalých obchodných praktikách a smernicu o právach spotrebiteľov, pretože spotrebitelia by mali mať v prostredí internetu porovnateľnú úroveň ochrany a spravodlivosti ako v prostredí mimo internetu. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Umelá inteligencia prináša veľa dobrého, no niektoré jej použitia by mohli poškodiť spotrebiteľov a porušiť ich práva. EHSV by chcel zdôrazniť, že podľa článku 22 všeobecného nariadenia o ochrane údajov majú dotknuté osoby právo na ľudský zásah, ak ich rozhodnutie založené na automatizovanom spracovaní významne ovplyvňuje. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Novým nariadením o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa sa posilňuje online kapacita príslušných orgánov, mechanizmy spolupráce a systém zberu údajov s cieľom riešiť rozsiahle porušenia právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa, zabezpečiť stálu úroveň ochrany spotrebiteľa a ponúknuť podnikom jednotné kontaktné miesto. |
| --- | --- |

2.3.4.

2.4.   Riešenie špecifických potrieb spotrebiteľov

| 2.4.1. | Predpokladá sa, že v súvislosti s transakciou sú spotrebitelia vo všeobecnosti slabšou stranou, a preto si ich záujmy vyžadujú ochranu. Niektoré skupiny spotrebiteľov však môžu byť obzvlášť zraniteľné a potrebujú osobitné záruky. Táto zraniteľnosť môže byť spôsobená sociálnymi okolnosťami alebo osobitnými charakteristikami, ako je vek, pohlavie, zdravie, digitálna gramotnosť, matematická gramotnosť alebo finančná situácia. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Rastúca finančná zraniteľnosť mnohých domácností v EÚ je v súčasnosti obzvlášť znepokojujúca. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Zámerom preskúmania by bolo tiež zabrániť diskriminačným situáciám v prístupe k úverovým službám. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.3.1. | Staršie osoby a osoby s postihnutím majú špecifické potreby súvisiace so spotrebou a je dôležité zabezpečiť, aby boli jasné, používateľsky ústretové a dostupné informácie prístupné v online aj offline prostredí v súlade s požiadavkami EÚ na prístupnosť výrobkov a služieb. |
| --- | --- |

2.4.3.1.

| 2.4.3.2. | Spravodlivý a nediskriminačný prístup k digitálnej transformácii by sa mal zamerať na potreby starších spotrebiteľov, spotrebiteľov so zdravotným postihnutím a všeobecnejšie na technicky menej zdatných ľudí, ktorí môžu byť menej oboznámení s digitálnymi nástrojmi. |
| --- | --- |

2.4.3.2.

| 2.4.3.3. | Deti a maloleté osoby sú osobitne vystavené zavádzajúcim alebo agresívnym marketingovým praktikám online a je potrebné nájsť riešenie tohto problému. Deti by mali byť zároveň chránené pred existujúcimi nebezpečnými výrobkami a rizikami súvisiacimi s výrobkami, a preto sa budú aktualizovať bezpečnostné požiadavky na normy pre určité výrobky určené deťom. |
| --- | --- |

2.4.3.3.

| 2.4.3.4. | Riziko diskriminácie sa niekedy zhoršuje algoritmami, ktoré používajú niektorí poskytovatelia tovarov a služieb a ktoré môžu byť formulované s predsudkami často vyplývajúcimi z už existujúcich kultúrnych alebo sociálnych očakávaní. |
| --- | --- |

2.4.3.4.

2.5.   Ochrana spotrebiteľa v globálnom kontexte

| 2.5.1. | Je dôležité, aby EÚ predstavila svoju vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa ako európsku hodnotu a model na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Zaručenie bezpečnosti dovozu a ochrana spotrebiteľov EÚ pred nekalými obchodnými praktikami, ktoré používajú hospodárske subjekty z tretích krajín, si vyžaduje sprísnenie opatrení v rámci EÚ prostredníctvom silnejších nástrojov dohľadu nad trhom a užšej spolupráce s partnerskými krajinami EÚ. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Multilaterálna spolupráca v spotrebiteľských otázkach je kľúčom k podpore vysokej úrovne ochrany a bezpečnosti na medzinárodnej úrovni a k celosvetovej ochrane spotrebiteľov. |
| --- | --- |

2.5.3.

2.6.   Riadenie

| 2.6.1. | V tomto programe sa zavádzajú opatrenia na podporu priorít spotrebiteľskej politiky, ktoré by EÚ a jej členské štáty mohli presadzovať v nasledujúcich piatich rokoch. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Táto nová vízia spolupráce medzi prioritami EÚ a vnútroštátnymi politickými prioritami zahŕňa nový rámec pre posilnenú spoluprácu, ktorý môže realizovať konkrétne opatrenia. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Komisia sa bude usilovať o pravidelné diskusie s EP, EHSV a VR a bude úzko spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi s cieľom zabezpečiť úzku koordináciu opatrení a čo najlepšie využitie príslušných dostupných finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | Túto prácu by mala sprevádzať úzka a účinná spolupráca s kľúčovými zainteresovanými stranami vrátane spotrebiteľských organizácií, priemyslu a akademickej obce. Silné spotrebiteľské organizácie na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie sú kľúčovými partnermi pri navrhovaní činnosti v rámci tohto programu a oslovovaní spotrebiteľov. |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.6.5. | Komisia preto:






  — | zriadi novú poradnú skupinu pre spotrebiteľskú politiku, |
| --- | --- | --- |

2.6.5.

—

zriadi novú poradnú skupinu pre spotrebiteľskú politiku,

| — | prepracuje hodnotiacu tabuľku spotrebiteľských podmienok v roku 2021. |
| --- | --- |

—

prepracuje hodnotiacu tabuľku spotrebiteľských podmienok v roku 2021.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Pokiaľ ide o krízu v oblasti zdravia, EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pokračovali vo svojom úsilí o očkovanie obyvateľstva a aby zaistili, že európska očkovacia stratégia bude sociálne a ekonomicky dostupná všetkým občanom. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Je dôležité posilniť postavenie spotrebiteľov a zapojiť ich do hospodárstva ako kľúčových aktérov udržateľnej obnovy, čím sa posilní konkurencieschopnosť hospodárstva Únie a jednotného trhu. Dôležité sú nové obchodné modely, ktoré môžu optimalizovať efektívnosť a udržateľnosť tovaru a služieb. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Spotrebitelia by mali byť dôležitými aktérmi pri zelenej transformácii a podpore udržateľnej výroby a spotreby. Všetky výrobky by mali byť bezpečné, prístupné, cenovo výhodné a dostupné, najmä pokiaľ ide o podporu doby trvanlivosti, trvácnosť, opraviteľnosť a recyklovateľnosť výrobkov. EHSV už vyjadril svoju podporu regulácii tzv. plánovaného zastarávania výrobkov a trvácnosti výrobkov, a to aj pokiaľ ide o softvér. Navrhované opatrenia sú vo všeobecnosti horizontálne a nie sú špecifické pre ochranu spotrebiteľa. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | MSP by mali byť zapojené do tejto zelenej transformácie bez toho, aby sa výrazne zvýšila administratívna záťaž. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV je odhodlaný aktívne spolupracovať pri realizácii zelenej a digitálnej transformácie, pri ktorej by nedochádzalo k sociálnemu vylúčeniu a predišlo by sa dvojrýchlostnému režimu pre zraniteľných spotrebiteľov a diskriminačným situáciám, ktoré obmedzujú výber tovarov a služieb, ako aj prístup k nim, a spôsobujú odopretie prístupu k úverovým službám tehotným ženám na základe možnej straty príjmu a vylúčenie osamelých matiek z určitých finančných služieb. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mali by sa prijať podporné opatrenia na riešenie finančnej zraniteľnosti rodín vrátane osamelých rodičov a manželov rovnakého pohlavia, najmä pokiaľ ide o dlhy. EHSV vo svojich stanoviskách opakovane vyjadril svoju podporu regulácii nadmerného zadlženia domácností. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V rámci horizontálnych opatrení by Komisia mala konať v oblasti energetickej chudoby a predchádzať situáciám, ktoré by mohli viesť k sociálnemu vylúčeniu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV očakáva, že Komisia sa čo najskôr bude zaoberať revíziou smerníc o bezpečnosti výrobkov, spotrebiteľských úveroch, poskytovaní finančných služieb na diaľku, právach spotrebiteľov a nekalých obchodných praktikách. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV má veľké očakávania, pokiaľ ide o smernicu o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov, a dúfa, že transpozícia tejto smernice bude v súlade s právnymi rámcami členských štátov. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV súhlasí s cieľom posilniť postavenie spotrebiteľov tak, aby zohrávali aktívnejšiu úlohu pri zelenej transformácii. Nestačí, aby podniky uskutočňovali zmeny a inovácie, trh ich musí akceptovať a musí sa transformovať tak, aby hospodárstvo fungovalo obehovejším spôsobom: spotreba udržateľnejších výrobkov (pravdepodobne drahších), väčšia trvanlivosť a opraviteľnosť výrobkov spolu s požadovaným ekodizajnom (vývoj výrobkov na základe ekologických kritérií) a vyššia efektívnosť využívania prírodných zdrojov. V kontexte zelenej transformácie by sa mala zvážiť aj úloha dopravy. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Dôležité je vyslať odkaz, že zodpovednosť voči životnému prostrediu nesie každý: podniky, ktoré vykonávajú udržateľnejšie opatrenia a postupy, informujú a vzdelávajú spotrebiteľov a v záujme účinnosti týchto opatrení aj spotrebitelia, ktorí musia prijať aj udržateľné návyky a správanie Pokiaľ ide o možné zvýšenie nákladov pre európske MSP, vypočítané v rámci posúdenia vplyvu testu MSP (ktoré je súčasťou iniciatívy „Small Business Act“ pre Európu), ich zníženie by sa malo zabezpečiť v rámci tohto mechanizmu, ktorého súčasťou sú aj prebiehajúce konzultácie so zástupcami MSP. Bude potrebné vytvoriť mechanizmy a prostriedky, ktoré umožnia aktualizovať a obnoviť znalosti týchto podnikov. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV považuje za dôležité zintenzívniť boj proti nekalým obchodným praktikám na internete, ktoré nerešpektujú práva spotrebiteľov a všetkých ostatných subjektov zapojených do životného cyklu výrobku. Tvrdí, že všetko, čo sa považuje za zneužitie vo fyzickom svete (offline), by sa malo v digitálnom svete (online) posudzovať rovnako. Nové spôsoby zneužívania v offline prostredí, ako sú stratégie sledovania transakcií a skryté rozhrania tzv. dark patterns, si vyžadujú ešte dôslednejšiu ochranu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Treba posilniť informačné, ľudské a iné zdroje na podporu boja proti digitálnym podvodom, ktoré z dôvodu svojej komplexnosti a šírenia sťažujú konanie príslušných orgánov, a to aj v prípadoch, keď dochádza k útokom na verejné zdravie (napríklad pri online nákupe „nelegálnych“ liekov). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Pri opatreniach 8, 9 a 10 treba zaručiť rovnováhu medzi bezpečnosťou a flexibilitou, ktorá je potrebná na to, aby sa nezablokovali inovácie a technologický a hospodársky pokrok. Je dôležité vypracovať akčný plán s Čínou v oblasti bezpečnosti výrobkov a zvýšiť podporu pre partnerské krajiny EÚ vrátane krajín v Afrike, pokiaľ ide o budovanie kapacít, a to z hľadiska predpisov a technickej pomoci. Dôležitá je ochrana pravosti výrobkov (a okrem toho aj práva súvisiace s ochrannými známkami), keďže v niektorých tretích krajinách preukázateľne dochádza k rozsiahlemu napodobňovaniu a falšovaniu výrobkov. Originálne výrobky si vzhľadom na kvalitu, pohodlie a dobré meno zasluhujú veľkú pozornosť a záujem spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV žiada, aby sa prijala metóda kvalitatívneho a kvantitatívneho hodnotenia. Treba preskúmať, či sa smernice Únie vykonávajú včas a v súlade s ustanoveniami sekundárnych právnych predpisov a zásadami lepšej právnej regulácie. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV poukazuje na prehlbujúcu sa priepasť medzi stratégiami (napr. Európskou zelenou dohodou vo všeobecnosti a osobitne stratégiou „z farmy na stôl“ alebo novým programom pre spotrebiteľov) a podrobnejšími regulačnými (alebo neregulačnými) iniciatívami, ktorými sa majú tieto stratégie zaviesť. Výbor zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa úroveň ambícií programu pre spotrebiteľov, pokiaľ ide o plnenie cieľov Európskej zelenej dohody, zachovala počas celého procesu vykonávania jednotlivých nadväzujúcich iniciatív. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Kríza spôsobená pandémiou COVID-19

| 4.1. | Súčasná kríza spôsobená pandémiou vážne zasiahla celý svet a má významný vplyv na mnohé oblasti života. Táto kríza viedla k zmene hlavných priorít členských štátov a priniesla mimoriadnu záťaž pre spotrebiteľov, ktorých práva boli neprimerane obmedzené, pričom neboli posilnené existujúce mechanizmy a takisto neboli zavedené mechanizmy určené na zvládanie nových skutočností v snahe o zaručenie finančnej ochrany spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Preto je nevyhnutné, aby sa s cieľom predísť prípadným dôsledkom pre spotrebiteľov a na základe ponaučení z pandémie posilnila v budúcnosti ochrana spotrebiteľov v oblastiach zdravotnej starostlivosti, energetiky, komunikácií, finančných služieb, letectva a práv cestujúcich, balíkov cestovných služieb, dohľadu, potravín a digitálnych služieb. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kríza zároveň prispela k šíreniu nekalých obchodných praktík zameraných na najzraniteľnejšie osoby a na určitú dobu dokonca spôsobila výpadok niektorých výrobkov a prostriedkov osobnej ochrany a viedla k veľmi vysokým a špekulatívnym cenám. Táto situácia si bude opäť vyžadovať pozornosť a zvýšené prostriedky pre kontrolné orgány, a to aj vzhľadom na očakávané ďalšie obdobie eskalácie krízy. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV by mal podporiť vypracovanie stanoviska z vlastnej iniciatívy na túto tému s cieľom pomôcť Komisii pri definovaní a vykonávaní týchto opatrení. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Iné oblasti, ktoré nie sú zahrnuté v novom programe pre spotrebiteľov alebo sa riešia nepriamo, a zasluhujú si pozornosť

5.1.   Riadenie verejného zdravia v členských štátoch

Podnikajú sa prvé kroky smerom k vytvoreniu európskej zdravotnej únie. Od vypuknutia krízy spôsobenej koronavírusom sa ukázalo, že EÚ musí zohrávať oveľa významnejšiu úlohu v oblasti verejného zdravia s cieľom chrániť zdravie všetkých európskych občanov, a to prostredníctvom odolnejších systémov zdravotnej starostlivosti a stabilnejšieho rámca bezpečnosti v oblasti zdravia.

5.2.   Finančné služby

V súvislosti s revíziou smernice o spotrebiteľských úveroch bude mať zásadný význam posilnenie mechanizmu moratória a prijatie integrovaného prístupu, ktorý ochráni záujmy spotrebiteľov bez ohľadu na povahu úveru. Na európskej úrovni bude potrebné preskúmať konkrétny mechanizmus platobnej neschopnosti fyzických osôb, pričom sa musí zohľadniť potreba zabrániť zníženiu existujúcej úrovne ochrany spotrebiteľov.

5.3.   Cestovný ruch, voľný čas a práva cestujúcich v leteckej doprave

Je dôležité vytvoriť, posilniť alebo zmeniť práva spotrebiteľov a vytvoriť európske fondy na ochranu záujmov spotrebiteľov v týchto oblastiach. Bude to zároveň najlepšia príležitosť preskúmať ochranu spotrebiteľa pomocou systému finančnej ochrany vhodného na ochranu cestujúcich pred rizikom krízy likvidity alebo v prípade platobnej neschopnosti leteckej spoločnosti, pokiaľ ide o vrátenie peňazí za letenky a v prípade potreby aj repatriáciu.

5.4.   Bývanie

Je potrebné vytvoriť integrovaný európsky program bývania zahŕňajúci rôzne oblasti, ako je životné prostredie, energetika, finančné služby, zmluvné práva a zdravie, s cieľom začleniť prístup k dôstojnému a dlhodobo dostupnému bývaniu medzi práva európskych spotrebiteľov. Mala by sa podporovať výstavba udržateľných domov (napr. tzv. pasívnych domov). Emisie skleníkových plynov súvisiace s materiálmi v budovách sa znížia uplatňovaním zásad obehovosti pri ich obnove. Obnova budov môže otvoriť veľa možností a z dlhodobého hľadiska priniesť sociálne, environmentálne a hospodárske výhody.

5.5.   Energetika

Pri vykonávaní politík v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, vlastnej spotreby a trhových sadzieb by sa mali posilniť práva spotrebiteľov a malo by sa zabezpečiť, aby žiadny spotrebiteľ nebol diskriminovaný ani vylúčený v dôsledku zavádzania skutočných energetických alternatív.

| 5.6. | Je potrebné lepšie vymedziť a posilniť zodpovednosť digitálnych platforiem, a to pokiaľ ide o bezpečnosť výrobkov, ako aj zodpovednosť za sprostredkovanie online zmlúv. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Je dôležité vytvoriť jasnú štruktúru zodpovednosti pre online platformy, ako aj prijať vhodné opatrenia na riešenie podvodných, nespravodlivých a zavádzajúcich obchodných praktík a predaja nevyhovujúcich výrobkov a nebezpečného tovaru a služieb prostredníctvom online platforiem. V tejto súvislosti sa musí posilniť spolupráca medzi Komisiou a vnútroštátnymi orgánmi s cieľom bojovať proti takýmto nekalým praktikám. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Priamy predaj výrobkov nebezpečných pre spotrebiteľov, najmä z dôvodu ich chemického zloženia, by sa mal prerušiť alebo obmedziť. EHSV víta zavedenie systému Safety Gate ako systému včasného varovania EÚ na rýchlu výmenu informácií o nebezpečných nepotravinových výrobkoch. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Je dôležité posilniť ochranu v oblasti služieb ponúkaných cez internet (over-the-top), na ktoré sa ešte stále nevzťahuje väčšina vnútroštátnych právnych predpisov a ktoré nie sú zahrnuté ani v európskom kódexe elektronickej komunikácie. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Rozvojom politiky ochrany spotrebiteľa posilní EÚ svoju hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť. EÚ by mala bez narušenia svojej koncepcie globálnej politiky realizovať rôzne opatrenia a programy bližšie k občanom, pričom bude musieť posilniť sieť európskych spotrebiteľských centier (ESC) a sieť pre spoluprácu v oblasti ochrany spotrebiteľa so zapojením všetkých vnútroštátnych orgánov. |
| --- | --- |

5.10.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

PRÍLOHA

Nasledujúci pozmeňovací návrh bol zamietnutý plenárnym zhromaždením, avšak aspoň štvrtina členov hlasovala za jeho schválenie (článok 59 ods. 3 rokovacieho poriadku):

Bod 1.13

Vypustiť:

| | 1.13 | „
  EHSV upozorňuje na potrebu poskytnúť podnikom, najmä MSP, finančné prostriedky na splnenie požiadaviek programu, najmä v čase, keď boj proti kríze spôsobenej pandémiou COVID-19 spôsobil zníženie investícií podnikov do digitalizácie a ekologizácie.
  “ |
| --- | --- | --- |

1.13

„
  EHSV upozorňuje na potrebu poskytnúť podnikom, najmä MSP, finančné prostriedky na splnenie požiadaviek programu, najmä v čase, keď boj proti kríze spôsobenej pandémiou COVID-19 spôsobil zníženie investícií podnikov do digitalizácie a ekologizácie.
  “

Zdôvodnenie:

| | Na základe súčasnej formulácie uvádzanej v tomto bode sa zdá, že podniky by mali dostávať pomoc z verejných zdrojov preto, aby splnili základné požiadavky na ochranu spotrebiteľa. Takéto plány samozrejme zachádzajú príliš ďaleko v hospodárskom systéme založenom na zisku a sú v rozpore so základnými požiadavkami fungovania takéhoto systému. Ochrana spotrebiteľa je nevyhnutnosťou, a nie luxusom alebo alternatívou, ktorá sa zabezpečuje vyplatením finančných prostriedkov z verejných zdrojov. |
| --- | --- |

Na základe súčasnej formulácie uvádzanej v tomto bode sa zdá, že podniky by mali dostávať pomoc z verejných zdrojov preto, aby splnili základné požiadavky na ochranu spotrebiteľa. Takéto plány samozrejme zachádzajú príliš ďaleko v hospodárskom systéme založenom na zisku a sú v rozpore so základnými požiadavkami fungovania takéhoto systému. Ochrana spotrebiteľa je nevyhnutnosťou, a nie luxusom alebo alternatívou, ktorá sa zabezpečuje vyplatením finančných prostriedkov z verejných zdrojov.

Hlasovanie:

| Za: | 64 |
| --- | --- |
| Proti: | 139 |
| Zdržali sa: | 35 |

Za:

64

Proti:

139

Zdržali sa:

35

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/53

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Farmaceutická stratégia pre Európu

[COM(2020) 761 final]

(2021/C 286/10)

| Spravodajca: | Martin SCHAFFENRATH |
| --- | --- |

Spravodajca:

Martin SCHAFFENRATH

| Konzultácia | Európska komisia, 14. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 31. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 232/1/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 14. 1. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

31. 3. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

232/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta predovšetkým zámer Európskej komisie zabezpečiť dodávky bezpečných, kvalitných a cenovo dostupných liekov, ako aj finančnú udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti členských štátov prostredníctvom novej farmaceutickej stratégie pre Európu spolu s podporou konkurencieschopnosti farmaceutického priemyslu. Nové spoločné európske prístupy zohrávajú kľúčovú úlohu najmä v týchto oblastiach:






  — | prístup k liekom a ich dostupnosť, |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

prístup k liekom a ich dostupnosť,

| — | cenová dostupnosť a finančná udržateľnosť vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, |
| --- | --- |

—

cenová dostupnosť a finančná udržateľnosť vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti,

| — | podpora výskumu a inovácií s cieľom posilniť konkurencieschopnosť európskeho farmaceutického priemyslu, |
| --- | --- |

—

podpora výskumu a inovácií s cieľom posilniť konkurencieschopnosť európskeho farmaceutického priemyslu,

| — | posilnenie odolných a transparentných dodávateľských a výrobných reťazcov, |
| --- | --- |

—

posilnenie odolných a transparentných dodávateľských a výrobných reťazcov,

| — | účinné plnenie cieľov zelenej dohody (1) s prispením klimaticky neutrálneho farmaceutického priemyslu. |
| --- | --- |

—

účinné plnenie cieľov zelenej dohody (1) s prispením klimaticky neutrálneho farmaceutického priemyslu.

| 1.2. | Súčasná pandémia COVID-19 ukazuje, aký dôležitý je koordinovaný európsky prístup. EHSV preto zdôrazňuje význam spoločných stratégií pre výskum, vývoj a stanovenie cien liekov, najmä pokiaľ ide o vysokorizikové výrobky a výrobcovia nemajú zaručenú návratnosť investícií. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že akékoľvek politické opatrenia na úrovni EÚ musia rešpektovať právomoci členských štátov a zásadu subsidiarity v súlade s článkom 168 ods. 7 ZFEÚ, aby sa zohľadnila rozdielna organizácia národných systémov zdravotnej starostlivosti a aby sa finančne nedestabilizovali. To je obzvlášť dôležité, pokiaľ ide o otázky tvorby cien a úhrady, za ktoré sú výlučne zodpovedné členské štáty. Takisto sa musí zabezpečiť, aby sa informácie, poznatky a najlepšie postupy neustále vymieňali na úrovni EÚ, aby sa zabránilo fragmentácii a nerovnostiam. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV poznamenáva, že za súčasných rámcových podmienok sa európske farmaceutické odvetvie v posledných rokoch vyvíjalo smerom, ktorý v niektorých prípadoch viedol k zneužívaniu rôznych systémov stimulov, v mnohých ohľadoch vykazuje nedostatočnú transparentnosť a sústreďuje sa na obchodné oblasti s vysokými ziskovými maržami a v niektorých prípadoch s nadmernými cenovými požiadavkami. EHSV preto vidí naliehavú potrebu prehodnotiť a prispôsobiť súčasný právny rámec pre lieky a užšie ho prepojiť s podmienenosťou týkajúcou sa cenovej dostupnosti a prístupnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV osobitne zdôrazňuje ústrednú úlohu fungujúceho, spravodlivého a efektívneho vnútorného trhu, na ktorom sa na jednej strane podporujú a oceňujú skutočné lekárske inovácie s reálnou pridanou hodnotou v oblasti zdravotnej starostlivosti, a na druhej strane posilňuje hospodárska súťaž v záujme spravodlivého a cenovo dostupného prístupu k liekom. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | S cieľom podporiť inovačný výskum a vývoj ako základ pre globálnu konkurencieschopnosť európskeho farmaceutického priemyslu EHSV osobitne podporuje navrhovanú harmonizáciu právneho rámca na ochranu duševného vlastníctva a jeho dôsledné uplatňovanie v členských štátoch. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pokiaľ ide o odolnejšie dodávateľské a výrobné reťazce na posilnenie strategickej autonómie Európy, ako aj na predchádzanie problému nedostatočného zásobovania, EHSV sa zasadzuje za vyvážený prístup medzi zvýšenou diverzifikáciou výrobných závodov a pozvoľnou/postupnou, čiastočnou a zároveň udržateľnou relokalizáciou výroby do Európy. Možné finančné a daňové stimuly na úrovni členských štátov a ich efektívnosť by sa mali prediskutovať a analyzovať spoločne na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV takisto víta plánovanú revíziu európskeho systému stimulov pre farmaceutický výskum a vývoj v Európe, predovšetkým revíziu právneho rámca pre lieky na pediatrické použitie, ako aj pre lieky na zriedkavé choroby. Ťažiskom budúcich stratégií musí byť najmä vysoká neuspokojená potreba vhodnej liečby rakoviny u detí. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV je presvedčený, že revízia právneho rámca pre lieky a všetky budúce iniciatívy na úrovni EÚ sa musia zamerať predovšetkým na zásadu transparentnosti, aby sa vytvorila skutočná pridaná hodnota pre verejné blaho. Týka sa to nielen nákladov výrobcov, ale aj verejného financovania výskumu a vývoja a využívania stimulov atď. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV víta a podporuje iniciatívy členských štátov podporované Európskou komisiou v záujme spoločného obstarávania inovatívnych liekov s vysokou cenou s cieľom zabezpečiť finančnú udržateľnosť vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV uznáva pozitívnu úlohu generických a biologicky podobných liekov z hľadiska prístupu k cenovo dostupným liekom, ich význam pre udržateľné financovanie systémov zdravotnej starostlivosti, ako aj ich prínos, pokiaľ ide o odolný a strategicky nezávislý európsky farmaceutický trh. EHSV podporuje opatrenia, napríklad v kontexte verejného obstarávania prostredníctvom uplatňovania kritérií MEAT (ekonomicky najvýhodnejšej ponuky) a tendrov s viacerými víťazmi, kde sa zohľadnia aspekty ochrany životného prostredia a sociálnej ochrany a ktoré vedú k udržateľnému trhu s generickými a biologicky podobnými liekmi. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV vyzýva na opatrnosť, pokiaľ ide o urýchlené schvaľovanie založené na nedostatočných dôkazoch a väčšom využívaní skutočných údajov, ak práve nejde o cezhraničnú zdravotnú krízu. Je nevyhnutné zabrániť presunu rizika na úkor pacientov z fázy pred uvedením lieku na trh do fázy po uvedení na trh. Údaje a výsledky štúdií by sa preto mali dôsledne zverejňovať, aby sa zabezpečilo účinné monitorovanie po uvedení na trh. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Podľa správy „Zdravie v skratke: Európa“ (2) uverejnenej 18. novembra 2020 vzrástli výdavky na zdravotníctvo vo všetkých 27 členských štátoch EÚ v rokoch 2013 až 2019 v priemere o 3 % ročne, pričom v roku 2019 dosiahli 8,3 % HDP. Aj keď sa tento podiel vyvíjal v súlade s hospodárskym rastom v členských štátoch, v súvislosti so súčasnou pandémiou COVID-19 možno očakávať prudký nárast. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ako už bolo zdôraznené v záveroch Rady z roku 2016 (3) a v správe Európskeho parlamentu z vlastnej iniciatívy o možnostiach na zlepšenie prístupu k liekom (4), nárast cien liekov vyvíja väčší tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti. V EÚ je preto potrebné obnoviť rovnováhu v zložitom farmaceutickom systéme medzi schválením a opatreniami na podporu inovácií, aby sa vo všetkých členských štátoch zaručil rovnaký prístup k liekom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Najmä rastúce ceny za novoschválené liečby ohrozujú stabilitu výdavkov na lieky, a tým aj prístup pacientov k liekom (5). Osobitne kriticky sa EHSV v tejto súvislosti stavia k intenzívnemu vytváraniu klastrov v dobre preskúmaných oblastiach (napr. v oblasti rakoviny), ktoré sa z veľkej časti zhodujú s existujúcimi portfóliami výrobcov. V budúcnosti bude preto potrebné nájsť účinné spôsoby na prerušenie tohto zoskupovania. Liečba by mala byť finančne dostupná, a teda rovnako prístupná pre všetkých pacientov. Na tento účel je potrebné nasmerovať výskum a vývoj do oblastí, v ktorých sú skutočne neuspokojené potreby v oblasti liečby, napríklad zriedkavé choroby alebo druhy rakoviny, ktoré postihujú deti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V programe akčného plánu pre oblasť duševného vlastníctva (6) sa zdôrazňuje, že Únia už má silný právny rámec na ochranu duševného vlastníctva. Akákoľvek zmena tohto systému by preto mala byť sprevádzaná dôkladným posúdením vplyvu, aby bolo možné vykonať iba nevyhnutné zmeny. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Patenty, dodatkové ochranné osvedčenia a exkluzivita údajov majú vytvoriť stimuly na podporu výskumu v nových oblastiach. Pri ďalšom vývoji farmaceutickej stratégie je dôležité zamerať sa na pridanú hodnotu pre spoločnosť. Je nevyhnutné zamerať sa na prístup k účinným, bezpečným a cenovo dostupným liekom a na ich dostupnosť v prospech všetkých pacientov v súlade s právom na primeranú zdravotnú starostlivosť, ako je definované v Európskom pilieri sociálnych práv (7). Netýka sa to len zabezpečenia dodávok nových, inovatívnych liekov chránených patentom, ale rovnako aj prístupu ku generickým a k biologicky podobným liekom. Fungujúci a spravodlivý vnútorný trh preto zohráva ústrednú úlohu. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | EHSV takisto podporuje harmonizáciu právneho rámca pre dodatkové ochranné osvedčenia s cieľom zabezpečiť súdržnejší postup ich vydávania a vylúčiť nejednotné uplatňovanie v členských štátoch. Z hľadiska sociálnych účinkov dodatkových ochranných osvedčení je potrebné zabezpečiť, aby bol v tejto súvislosti centrálne zriadený orgán podriadený inštitúciám EÚ. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | EHSV je veľmi znepokojený možnosťou rozšírenia výlučných práv a ďalšieho posilnenia práv duševného vlastníctva v súvislosti s farmaceutickým trhom. S cieľom zachovať prístup pacientov k cenovo dostupnej liečbe nesmie vývoj a uvedenie generických a biologicky podobných liekov na trh sťažiť cenovú konkurenciu. Preto treba zabrániť viacnásobnej ochrane výrobku v rôznych členských štátoch alebo prostredníctvom viacerých patentov („patent slicing“) najmä preto, že neexistujú dôkazy o tom, že silná ochrana duševného vlastníctva podporuje inováciu a produktivitu (8). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Najmä v kontexte súčasnej politickej diskusie o relokalizácii výrobných závodov do Európy v záujme zabezpečenia dodávok je potrebné dôkladne analyzovať zmenu právneho rámca pre duševné vlastníctvo. Podľa posúdenia vplyvu takzvanej smernice o falšovaných liekoch 2011/62/EÚ (9) prevažná väčšina účinných látok pre generické lieky pochádza z Indie a Číny, zatiaľ čo účinné látky nových patentovaných liekov sa väčšinou vyrábajú v Európe. Na dosiahnutie relokalizácie výroby najmä generických liekov by sa museli použiť iné stimuly a mechanizmy než ďalšie posilnenie práv duševného vlastníctva. Alternatívnymi opatreniami by mohli byť napríklad licenčné zmluvy, predbežné dohody o nákupe alebo takzvané združovanie patentov na lieky (10). Súbežne s relokalizáciou by sa mali nájsť aj spôsoby ďalšej diverzifikácie výroby v Európe i mimo nej s cieľom posilniť a zabezpečiť dodávateľské reťazce. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.5. | V oblasti liekov na ojedinelé ochorenia EHSV víta skutočnosť, že počet schválených liekov na ojedinelé ochorenia sa neustále zvyšuje v dôsledku stimulov stanovených v nariadení (ES) 141/2000 (11), čo výrazne zlepšilo rovnaký prístup pre pacientov, a preto ho treba uvítať. Prístup však čoraz viac narúšajú vysoké cenové požiadavky výrobcov (12). EHSV preto zdôrazňuje, že štatút liekov na zriedkavé choroby sa nesmie zneužívať na neprimerané cenové požiadavky a zisky, a preto podporuje revíziu tohto právneho rámca, ktorá bola iniciovaná posúdením vplyvu (13) uverejneným v novembri 2020. Malo by sa zvážiť pravidelné automatické prehodnocovanie kritérií, ako aj o úprava trvania výhradného postavenia na trhu za určitých podmienok, ktoré ešte nie sú definované. EHSV takisto podporuje možnú revíziu kritérií, najmä prevalencie (pri zohľadnení všetkých schválených indikácií), pokiaľ ide o označenie ako liek na ojedinelé ochorenia. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV osobitne podporuje výzvu Európskej komisie, ako aj mnohých poslancov Európskeho parlamentu na väčšiu transparentnosť v celom farmaceutickom priemysle, najmä pokiaľ ide o náklady na výskum a vývoj. Keďže vo väčšine prípadov neexistujú základné pravidlá týkajúce sa transparentnosti nákladov na vývoj liekov, príslušné orgány pre stanovovanie cien a úhrady nie sú schopné overiť, či je cena nových liekov, a teda primeranosť účtovaných cien, odôvodnená vysokými nákladmi na výskum. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | EHSV sa domnieva, že smernica o transparentnosti 89/105/EHS (14) by v tejto súvislosti mohla byť dôležitým nástrojom. V článku 6 tejto smernice sa uvádza, že členské štáty, ktoré vedú zoznamy povolených hradených liekov, by mali zverejniť úplný zoznam liekov, ktoré sa hradia z ich systémov zdravotného poistenia, ako aj ceny liekov, ktoré pevne stanovili ich príslušné orgány, a postúpiť ich Komisii. Skutočne zaplatené ceny sú však chránené dôvernými nákupnými dohodami, čo značne sťažuje výmenu informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi. Databáza EURIPID (15) by v tejto súvislosti mohla slúžiť ako východiskový bod za predpokladu, že všetky členské štáty budú povinné registrovať svoje informácie o cenách. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | EHSV takisto považuje za nevyhnutné výrazne zvýšiť transparentnosť, pokiaľ ide o globálne farmaceutické dodávateľské a výrobné reťazce, s cieľom riešiť možný nedostatok dodávok a posilniť odolnosť systémov zdravotnej starostlivosti. Okrem zavedenia koordinovaného systému podávania správ, ako to už stanovuje európska zdravotná únia, s povinnou účasťou všetkých príslušných zainteresovaných strán je takisto nevyhnutné zaviesť vytváranie strategických zásob liekov, ktoré považuje za nevyhnutné WHO. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | V súvislosti so súčasnou pandémiou COVID-19 EHSV podporuje výzvu mnohých poslancov Európskeho parlamentu a príslušných zainteresovaných strán na väčšiu transparentnosť, pokiaľ ide o dohody s výrobcami liekov o nákupe vakcín proti ochoreniu COVID-19. Transparentnosť je kľúčom k dôvere a akceptácii zo strany občanov EÚ, pokiaľ ide o imunizáciu proti vírusu. Nemalo by sa to vzťahovať iba na súčasné zmluvy o vakcínach, ale malo by to slúžiť aj ako nový rámec transparentnosti pre všetky budúce opatrenia v oblasti spoločného obstarávania. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.7. | Pokiaľ ide o opatrenia v oblasti spoločného obstarávania novoschválených liekov s vysokou cenou, mali by sa výslovne posilniť a podporiť na európskej úrovni. Okrem zvýšenia bezpečnosti dodávok v Európe možno posilniť aj rokovaciu pozíciu s výrobcami liekov a prostredníctvom väčšieho objemu nákupu dosiahnuť zreteľné zníženie nákladov. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pokiaľ ide o podporu farmaceutického výskumu a vývoja, EHSV súhlasí s kritikou mnohých subjektov a zainteresovaných strán, pokiaľ ide o nedostatočnú transparentnosť, nedostatočné zapojenie verejných zainteresovaných strán a nedostatočný prístup verejnosti k výsledkom výskumu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | EHSV preto žiada, aby sa v budúcnosti zverejňovali informácie o akomkoľvek financovaní výskumu z verejných zdrojov, ako aj o všetkých nákladoch na výskum a vývoj, aby ich bolo možné zohľadniť pri tvorbe vnútroštátnych cien a aby bola zaručená skutočná „verejná návratnosť verejných investícií“. V tejto súvislosti by sa malo uvažovať o pravidelnom hodnotení financovania výskumu a podávaní správ Európskemu parlamentu. Výlučné zosúladenie financovania výskumu s priemyselnými záujmami je nevýhodné, najmä v citlivých oblastiach zdravotnej starostlivosti. V budúcnosti sa preto budú musieť všetky príslušné zainteresované strany významne podieľať na výskumných programoch Európskej komisie, aby sa zabezpečilo ich zosúladenie so skutočnými zdravotnými a spoločenskými potrebami. |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | V tejto súvislosti je nevyhnutné stanoviť spoločnú celoeurópsku definíciu „neuspokojených potrieb v oblasti liečby“, aby bolo možné efektívne nasmerovať farmaceutické činnosti v oblasti výskumu a vývoja do oblastí, v ktorých neexistuje vhodná alebo účinná liečba. Tieto kritériá by mali vychádzať z potrieb pacientov a verejného zdravia. |
| --- | --- |

2.8.2.

| 2.9. | Zároveň sa EHSV v rámci medicínskeho výskumu a vývoja a klinických štúdií zasadzuje za prijatie opatrení na úrovni EÚ, ktoré by viac zohľadňovali rodové rozdiely a rôzne účinky liekov v každodennej medicíne, a to na základe príslušných relevantných ukazovateľov. Okrem toho žiada posilniť transparentnosť, a tým aj povedomie všetkých zainteresovaných strán v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Podľa názoru EHSV je zvlášť pozitívne, že sa vo farmaceutickej stratégii výslovne zdôrazňuje rastúca hrozba antimikrobiálnej rezistencie (AMR). Okrem účinných opatrení na zníženie používania antibiotík sa v priebehu cyklu výskumu a vývoja musí klásť dôraz najmä na alternatívne modely stimulov a na nové systémy tvorby cien. Môžu sa použiť aj osvedčené stimuly, napríklad včasná komunikácia s Európskou agentúrou pre lieky (EMA) a odpustenie registračných poplatkov. V budúcnosti bude dôležité oddeliť zisk výrobcu od objemu predaja. Súbežne s podporou nových antibiotík však možno prijať aj ďalšie opatrenia, napríklad predbežné dohody o nákupe, s cieľom umožniť výrobcom väčšiu predvídateľnosť. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pokiaľ ide o otázky povolenia a uvedenia na trh, EHSV vo všeobecnosti víta rýchlu dostupnosť inovačných liekov, najmä v oblastiach s vysokými nenaplnenými potrebami v oblasti liečby. Rýchlejšie povolenia však nezaručujú automaticky lepšie dodávky liekov. Hlavným cieľom európskej politiky vo farmaceutickej oblasti preto musí byť rovnaký prístup k bezpečným, cenovo dostupným a kvalitným liekom pre všetkých pacientov. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | EHSV súhlasí s Európskou komisiou, že vzhľadom na rýchlo sa rozvíjajúce technologické možnosti a s tým súvisiacu požiadavku na flexibilné koncepcie štúdií, sa randomizované kontrolované štúdie (v ideálnom prípade) s relevantnými komparátormi a konečnými ukazovateľmi musia naďalej považovať za zlatý štandard pre udelenie povolenia na uvedenie na trh. Výnimky by sa mali robiť iba v ojedinelých prípadoch a s príslušným odôvodnením. Ak sa generovanie údajov presunie do fázy schválenia po uvedení na trh, je potrebné zabezpečiť, aby sa súvisiace náklady nepresunuli z farmaceutických spoločností do verejného sektora a aby predčasnými povoleniami nebola ohrozená bezpečnosť pacientov. Skutočnosť, že nie je k dispozícii dostatok údajov, a preto je potrebné generovať ďalšie údaje, by sa mala zohľadniť pri stanovovaní ceny. |
| --- | --- |

2.11.1.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sk.

1

(2)  https://ec.europa.eu/health/state/glance_sk.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 269, 23.7.2016, s. 31.

3

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-8-2017-0040_SK.pdf.

4

(5)  https://www.oecd.org/health/health-systems/Addressing-Challenges-in-Access-to-Oncology-Medicines-Analytical-Report.pdf.

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12510-Intellectual-Property-Action-Plan.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-pillar-social-rights-booklet_en

7

(8)  https://pubs.aeaweb.org/doi/pdf/10.1257/jep.27.1.3.

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:02011L0062-20110721&from=DE. (Ú. v. EÚ L 174, 1.7.2011, s. 74).

9

(10)  https://www.who.int/bulletin/volumes/97/8/18-229179/en/.

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:02000R0141-20190726&qid=1598193643269&from=DE. (Ú. v. EÚ L 18, 22.1.2000, s. 1).

11

(12)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/files/paediatrics/docs/orphan-regulation_study_final-report_en.pdf.

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12767-Revision-of-the-EU-legislation-on-medicines-for-children-and-rare-diseases.

13

(14)  Ú. v. EÚ L 40, 12.2.1989, s. 8.

14

(15)  Databáza EURIPID je dobrovoľná databáza vnútroštátnych orgánov zodpovedných za otázky cenotvorby a úhrad za lieky. Sú v nej obsiahnuté – v súlade so smernicou o transprentnosti (89/105/EHS) – oficiálne referenčné ceny väčšinou ambulantne používaných liekov; https://euripid.eu/about/.

15

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/59

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Maximálne využitie inovačného potenciálu EÚ – Akčný plán pre oblasť duševného vlastníctva na podporu obnovy a odolnosti EÚ

[COM(2020) 760 final]

(2021/C 286/11)

| Spravodajca: | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Rudolf KOLBE

| Konzultácia | Európska komisia, 14. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 31. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 241/0/2 |

Konzultácia

Európska komisia, 14. 1. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

31. 3. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

241/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV plne podporuje akčný plán Európskej komisie pre oblasť duševného vlastníctva ako veľmi dobrý a holistický prístup k modernizácii systému EÚ v oblasti duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je pevne presvedčený, že zavedenie jednotného patentového systému by malo byť hlavnou prioritou a do veľkej miery posilní konkurencieschopnosť podnikov EÚ. Vzhľadom na zjavné ťažkosti pri vykonávaní systému je EHSV presvedčený, že je potrebné, aby sa presun jednotného patentového systému do právneho systému EÚ stal (dlhodobým) cieľom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje význam opatrení na podporu MSP vo všetkých oblastiach ochrany práv duševného vlastníctva. Okrem opatrení finančnej podpory sa musí osobitná pozornosť venovať zvyšovaniu know-how v oblasti práv duševného vlastníctva a individuálnym konzultačným a poradenským službám. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV by chcel začať diskusiu o tom, ako zvýšiť vedomosti o právach duševného vlastníctva a ich riadení na všetkých úrovniach vzdelávacích systémov EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV nabáda Európsku komisiu, aby zaviedla dodatkové ochranné osvedčenie s jednotným účinkom a preskúmala možnosť uplatňovania systému dodatkových ochranných osvedčení na nové odvetvia. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že harmonizáciou rámca pre autorské práva a správy údajov o autorských právach by sa zvýšilo využívanie práv duševného vlastníctva v kreatívnom priemysle. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV požaduje postup sociálneho dialógu, ktorým sa okrem právnych noriem objasnia a vymedzia spravodlivé práva duševného vlastníctva prostredníctvom kolektívneho vyjednávania, s cieľom poskytnúť autorom a výrobcom stimuly v podobe uznania ich výtvorov, ako aj spravodlivú finančnú kompenzáciu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV považuje zemepisné označenia za dôležitý nástroj na zvýšenie konkurencieschopnosti miestnych výrobcov a zdôrazňuje potenciál doplnenia harmonizovaného systému na ochranu zemepisných označení nepoľnohospodárskych výrobkov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV uznáva hospodársky potenciál a verejný záujem podpory toku údajov v rámci EÚ, ale zdôrazňuje ťažkosti vyplývajúce z nevyvážených predpisov. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV víta všetky opatrenia na presadzovanie boja proti porušovaniu práv duševného vlastníctva a posilnenie úlohy Európskeho úradu pre boj proti podvodom v boji proti falšovaniu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa zasadzuje za ďalšie posilnenie nástrojov priamej podpory pre podniky EÚ pôsobiace v krajinách mimo EÚ a dôsledné presadzovanie právnych predpisov v oblasti duševného vlastníctva a ustanovení obchodných dohôd EÚ s cieľom chrániť tieto podniky pred porušovaním práv duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | V dôsledku súčasnej zdravotnej krízy je zrejmá potreba prístupu k systémovo dôležitému duševnému vlastníctvu v kritických situáciách. Práva duševného vlastníctva by nemali brániť prístupnosti a dostupnosti pandemických očkovacích látok alebo liečby: účinné systémy nútených licencií poskytujú bezpečnostnú sieť pre spoločnosť v núdzových situáciách a spravodlivú kompenzáciu pre podniky. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV víta akčný plán Európskej komisie pre oblasť duševného vlastníctva ako dôležitý prístup k modernizácii systému EÚ v oblasti duševného vlastníctva a podpore obrovského inovačného potenciálu podnikov EÚ, najmä MSP a mikropodnikov. Keďže veľký hospodársky význam produktov duševného vlastníctva, ako sú vynálezy, umelecké alebo kultúrne výtvory, značky, softvér, know-how, podnikové procesy a údaje, v rámci EÚ sa ďalej zvyšuje, EHSV považuje optimalizovaný ľahko prístupný právny a politický rámec za zásadný. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mnohé podniky, najmä MSP, ktoré predstavujú 99 % všetkých podnikov v EÚ, nevyužívajú (v plnej miere) možnosti ochrany duševného vlastníctva. Je potrebné, aby bolo zvýšenie využívania ochrany duševného vlastníctva v podnikoch EÚ – s osobitným zameraním na MSP a mikropodniky – hlavným aspektom akčného plánu pre oblasť duševného vlastníctva. Požadované opatrenia sú početné a zahŕňajú potrebu znížiť náklady, zjednodušiť postupy, zvýšiť informovanosť a vedomosti, poskytovať prispôsobené poradenstvo a podporu a modernizovať vzdelávací systém v súvislosti s know-how v oblasti práv duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Duševné vlastníctvo je kľúčový hospodársky faktor – pričom odvetvia súvisiace s duševným vlastníctvom predstavujú takmer 45 % HDP Európy a 30 % pracovných miest – ale aj kľúčový faktor pri riešení najvýznamnejších výziev, na ktoré musí reagovať naša spoločnosť. Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 veľmi jasne poukázala na závislosť EÚ od profesijnej excelentnosti, spojenej s účinnými pravidlami a nástrojmi v oblasti duševného vlastníctva na zabezpečenie rýchleho zavedenia kritického duševného vlastníctva. Úspech v boji proti zmene klímy bude takisto do veľkej miery závisieť od rýchleho rozvoja a prijatia pokročilých technológií a účinných nástrojov na spravodlivý prístup k výmene kritických nehmotných aktív a údajov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Technologická revolúcia je hybnou silou pre práva duševného vlastníctva, ale aj výzvou, ktorá si vyžaduje dobre vyvážený prístup k nástrojom založeným na inovácii. Digitalizácia a technológie umelej inteligencie vyvolávajú mnohé otázky týkajúce sa duševného vlastníctva, ktoré si vyžadujú pozornosť, ako sú transparentnosť, pôvod údajov a autorské právo, miera ľudského zásahu, etické zásady atď. EHSV podporuje názor Európskej komisie, že so systémami umelej inteligencie by sa nemalo zaobchádzať ako s autormi alebo vynálezcami. Vo všeobecnosti sa EHSV domnieva, že európsky rámec duševného vlastníctva – s dobre vyváženými zmenami a aktualizáciami – je pripravený riešiť výzvy digitalizácie a umelej inteligencie. Keďže EÚ naďalej výrazne zaostáva za inými regiónmi, pokiaľ ide o počet patentov na digitálne produkty a technológie, treba venovať osobitnú pozornosť opatreniam na zlepšenie tohto významného trhu. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkrétne pripomienky

3.1.   Ochrana duševného vlastníctva

| 3.1.1. | Jednotný patentový systém má ako jednotné kontaktné miesto pre podniky kľúčový význam pre výrazné zníženie nákladov na patenty, uľahčenie udeľovania licencií, zlepšenie transparentnosti a prekonanie prekážok v dostupnosti pre MSP. Zavedením jednotného patentového systému a uvedením Jednotného patentového súdu do prevádzky sa významne zlepší ochrana duševného vlastníctva, a preto to musí patriť medzi priority akčného plánu. Uľahčením postupov sa takisto zrýchli celkový proces, čím sa zvýši konkurencieschopnosť európskych majiteľov patentov. Dohoda o Jednotnom patentovom súde poskytuje dôležitý základ na účinný, špecializovaný a technicky spôsobilý systém riešenia patentových sporov, ktorý bude schopný zlepšiť právnu istotu, jednoduchosť a efektívnosť. Ako však vyplýva z ťažkostí pri vykonávaní, cieľom by mal byť presun tohto systému do legislatívneho systému EÚ. Medzitým je potrebné naliehavo riešiť ďalšie oneskorenia spôsobené konaniami v členských štátoch a/alebo odstúpením Spojeného kráľovstva od dohody. Skutočnosť, že podiel EÚ z hľadiska celosvetových patentov sa dramaticky znížil zo 17,4 % v roku 2009 na 11,3 % v roku 2019, takisto jasne poukazuje na potrebu ďalších opatrení. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Prostredníctvom dodatkového ochranného osvedčenia možno rozšíriť ochranu udelenú patentom pre liek alebo prípravok na ochranu rastlín, na ktoré sa vzťahuje príslušné povolenie na uvedenie na trh. Preto je dôležitým nástrojom kompenzácie straty účinnej ochrany patentu z dôvodu požadovanej dĺžky testov, klinického skúšania/skúšok v teréne a regulačných postupov. EHSV považuje dodatkové ochranné osvedčenia za nevyhnutné na efektívnu podporu inovácie v oblasti nových účinných látok a pritiahnutie výskumných a rozvojových centier do EÚ, pričom vyváženými výnimkami z práv dodatkového ochranného osvedčenia sa musí zabezpečiť cenová dostupnosť a dostatočné dodávky liekov. Hoci v prípade systému dodatkových ochranných osvedčení ide o priamy systém podporujúci inovácie, stále je nejednotný a vyžaduje si podanie žiadosti o dodatkové ochranné osvedčenie v každom členskom štáte EÚ, v ktorom sa žiada o ochranu dodatkového ochranného osvedčenia. Vytvorením dodatkového ochranného osvedčenia s jednotným účinkom a jedného orgánu ako jednotného kontaktného miesta na udeľovanie jednotných patentov – dodatkových ochranných osvedčení prostredníctvom nového samostatného nariadenia EÚ by sa zatraktívnili dodatkové ochranné osvedčenia pre majiteľov patentov, poskytla by sa lepšia ochrana pre inovátorov a vytvorila by sa právna istota pre tretie strany. EHSV takisto podporuje prístup preskúmania uplatniteľnosti optimalizovaného systému dodatkového ochranného osvedčenia na nové odvetvia, v prípade ktorých sa pre produkty bude pravdepodobne vyžadovať povolenie na uvedenie na trh. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Na základe skúseností s revíziou právnych predpisov EÚ o ochranných známkach je EHSV presvedčený, že aktualizácia právnych predpisov EÚ o ochrane dizajnov prebehne úspešne. Pozitívne skúsenosti s reguláciou týchto otázok prostredníctvom právnych predpisov EÚ by mali slúžiť ako motivácia pre Komisiu, aby iniciovala návrh na nové samostatné nariadenie týkajúce sa jednotných patentov – dodatkových ochranných osvedčení a v dlhodobom horizonte začlenila jednotný patentový systém do právneho systému EÚ. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EHSV poznamenáva, že zemepisné označenia predstavujú pre výrobcov EÚ jedinečný a hodnotný zdroj na čoraz liberalizovanejšom a konkurenčnejšom svetovom trhu. Systém EÚ na ochranu zemepisných označení má veľkú hospodársku hodnotu v odvetví poľnohospodárstva. Vo všeobecnosti systém funguje veľmi dobre, ochrana zemepisných označení sa však musí presadzovať napríklad prostredníctvom harmonizovaného kontrolného systému orgánov a spoločného vymedzenia potravinového podvodu. Obchodné dohody by sa takisto mali zameriavať na takéto konkrétne ochranné opatrenia. EHSV zdôrazňuje potenciál doplnenia harmonizovaného systému na ochranu zemepisných označení nepoľnohospodárskych výrobkov, ktoré predstavujú dôležitú súčasť miestnej identity. Miestnym výrobcom by to pomohlo úspešnejšie prezentovať ich kvalitné výrobky a malo by to ďalší pozitívny vplyv na menej rozvinuté regióny. Okrem toho by výrobcovia mali prospech zo zjednodušenia postupu prihlasovania. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Systém práv Spoločenstva k odrodám rastlín je ďalším pozitívnym príkladom harmonizovaného prístupu k ochrane duševného vlastníctva na základe nariadenia EÚ. Môže takisto poskytovať bezpečný základ pre malých a stredných šľachtiteľov a obsahuje dôležité výnimky pre poľnohospodárstvo a šľachtiteľov. Pokiaľ ide o stanovené ciele, systém predstavuje dobrý základ, na základe ktorého môžu šľachtitelia účinne prispieť k cieľom zelenej transformácie. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | EHSV zdôrazňuje, že ochrana autorského práva, dizajnu a súvisiacich práv je nevyhnutná pre povolania v kultúrnom a kreatívnom priemysle, ktoré vytvárajú významné hospodárske bohatstvo a značnou mierou prispievajú k európskej identite, kultúre a hodnotám – ako sú architektonické a iné kultúrne diela – ale často nemajú dostatočné know-how alebo finančné prostriedky na ochranu duševného vlastníctva a premenu inovácií na produkty. Harmonizovanie rámca pre autorské práva a správy údajov o autorských právach je dôležité a je potrebné ho doplniť ďalšími podpornými opatreniami. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Zamestnanci, ktorí vykonávajú tvorivú prácu, a najmä prinášajú vynálezy, sú možnými majiteľmi práv. Kľúčové je zaviesť postup sociálneho dialógu na európskej, vnútroštátnej, odvetvovej alebo podnikovej úrovni, ktorým sa okrem právnych noriem objasnia a vymedzia spravodlivé práva duševného vlastníctva prostredníctvom kolektívneho vyjednávania, s cieľom poskytnúť autorom a výrobcom stimuly v podobe uznania ich výtvorov, ako aj spravodlivú finančnú kompenzáciu. Na základe dohôd o pridelení autorského práva by sa nemalo považovať za povinnosť presunúť všetko duševné vlastníctvo na zamestnávateľa bez primeranej kompenzácie. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Smernica o biotechnologických vynálezoch ponúka dôležitý rámec pre právnu ochranu biotechnologických vynálezov. Zaoberá sa politicky a eticky citlivými otázkami, a preto je výsledkom dôkladného vyvažovania veľmi kontroverzných záujmov. Rýchly rozvoj biotechnológie je však takisto potrebný v oblastiach zdravia a boja proti veľkým epidémiám a hladu vo svete. Preto je dôležité do veľkej miery podporovať výskum a inováciu v týchto oblastiach, ale aj účinne ich šíriť a licencovať. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Obchodné tajomstvá sú nehmotné aktíva, ktoré dopĺňajú práva duševného vlastníctva. Vo veľkej miere sa využívajú v tvorivom procese, ktorý vedie k inovácii a vytváraniu práv duševného vlastníctva, a preto je mimoriadne dôležité zabezpečiť ich účinnú ochranu. EHSV sa preto domnieva, že objasnenie základu stanoveného v smernici (EÚ) 2016/943 (1) je dôležitým cieľom. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   Využívanie a zavádzanie duševného vlastníctva – s osobitným zameraním na MSP

| 3.2.1. | EHSV považuje zvýšenie vyžívania potenciálu ochrany duševného vlastníctva MSP za jeden z hlavných cieľov akčného plánu, ktorý má vplyv na všetky jednotlivé systémy ochrany duševného vlastníctva. Napriek obrovskému inovačnému potenciálu v MSP a mikropodnikoch EÚ veľká väčšina z nich nie je schopná pridať hodnotu svojim nehmotným aktívam. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Nákladový faktor je jedným z dôvodov, pre ktorý len 9 % MSP EÚ si dalo zapísať práva duševného vlastníctva. Náklady na získanie patentu v EÚ sú v súčasnosti výrazne vyššie než napríklad v USA alebo Japonsku a predstavujú obrovskú finančnú záťaž pre MSP a mikropodniky. Preto je potrebné znížiť náklady, aby sa zlepšil prístup MSP k ochrane duševného vlastníctva. Rýchle vykonávanie jednotného patentového systému, ktorým sa výrazne znížia náklady spojené so zápisom patentu, bude znamenať prelom pre inovačné MSP a mikropodniky, ako sú spoločnosti v oblasti slobodných povolaní. EHSV takisto zdôrazňuje význam všetkých rôznych prístupov k podpore pre MSP v oblasti financií a know-how, poukazov na duševné vlastníctvo úradu EUIPO, prístupu pomoci MSP pri využívaní ich duševného vlastníctva s cieľom získať prístup k financovaniu a programu IPA4SME, z ktorého sa poskytuje až 15 000 EUR na spolufinancovanie diagnostických a ochranných opatrení v oblasti duševného vlastníctva atď. Okrem toho poukazuje na významnú úlohu patentových zástupcov v rámci tohto systému podpory. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EHSV sa domnieva, že hlavným problémom je enormný nedostatok vedomostí o stratégiách správy práv duševného vlastníctva v podnikoch EÚ, a to najmä, ale nielen v MSP a mikropodnikoch. Poskytovanie ľahko dostupných všeobecných a individuálnych informácií, podpory a poradenstva MSP a mikropodnikom, umožnené prostredníctvom množstva rôznych programov a iniciatív, ako napríklad asistenčná služba EÚ pre otázky duševného vlastníctva a rozličných kanálov a sietí, má preto veľký význam pri riešení tejto otázky a malo by sa ďalej rozširovať. Je potrebné zvýšiť informovanosť o potenciáli práv duševného vlastníctva pre podnikateľov v kombinácii s rôznymi ľahko dostupnými programami odbornej prípravy. EHSV navrhuje preskúmať spôsoby zvýšenia počtu kvalifikovaných správcov práv duševného vlastníctva v spoločnostiach EÚ. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EHSV by chcel takisto začať diskusiu o tom, ako zvýšiť vedomosti o právach duševného vlastníctva a ich správe vo vzdelávacom systéme EÚ: základné vedomosti a informovanosť o správe práv duševného vlastníctva by sa mali začleniť do sekundárneho a vysokoškolského vzdelávania, so zahrnutím podrobných znalostí o štúdiách práv duševného vlastníctva od obchodných a technických štúdií po mnohé ďalšie do učebných osnov. Správa práv duševného vlastníctva by mala takisto figurovať ako samostatný predmet v rámci vysokoškolského vzdelávania. EHSV je presvedčený, že posilnením dostupného know-how možno dosiahnuť väčšie využívanie ochrany duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Význam premeny výsledkov výskumu na inováciu je zjavný, a preto EHSV víta všetky aktivity, ktorými sa podporuje prenos vedomostí a lepšia správa duševného vlastníctva v rámci výskumnej a inovačnej obce. MSP a mikropodniky sú často malými partnermi v projektovom konzorciu a v rámci tejto úlohy potrebujú lepšiu podporu, aby mohli premeniť práva duševného vlastníctva na produkty a chrániť svoje práva v rámci takéhoto konzorcia. Podporné programy, v rámci ktorých sa poskytuje individuálne poradenstvo a podpora, by tomu mali venovať osobitnú pozornosť. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Prístup k aktívam chráneným právami duševného vlastníctva a ich spoločné využívanie

| 3.3.1. | V dôsledku súčasnej zdravotnej krízy je zrejmá potreba prístupu k systémovo dôležitému duševnému vlastníctvu v kritických situáciách. Práva duševného vlastníctva nesmú brániť dostupnosti a prístupnosti pandemických očkovacích látok alebo liečby. Vplyv výskumu realizovaného s európskymi verejnými finančnými prostriedkami by sa mal maximalizovať, a to tak, že sa zabezpečí spoločné využívanie výsledných poznatkov a duševného vlastníctva. Na druhej strane sú účinné systémy na vydávanie nútených licencií záchrannou sieťou pre spoločnosť v prípade núdzových situácií. Je potrebné, aby boli ich postupy založené na dôkladnom posúdení jednotlivých dotknutých záujmov, pričom treba zabezpečiť, aby boli rýchle a koordinované na európskej úrovni s cieľom čo najefektívnejšie splniť požiadavky v oblasti verejného zdravia. V tejto súvislosti by EHSV chcel takisto zdôrazniť význam nariadenia (ES) č. 816/2006 o udeľovaní nútených licencií na patenty týkajúce sa výroby farmaceutických výrobkov určených na vývoz do krajín s problémami v oblasti verejného zdravia (2). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Vyššia transparentnosť z hľadiska vlastníctva a správy duševného vlastníctva je predpokladom uľahčenia udeľovania licencií a rozdeľovania duševného vlastníctva. V tejto súvislosti by EHSV chcel takisto zdôrazniť potrebu rýchleho vykonávania jednotného patentového systému a význam zlepšenia infraštruktúry v oblasti autorských práv, pokiaľ ide o informácie o majiteľoch práv, podmienky a možnosti udelenia licencie, aj so zreteľom na technológiu blockchain. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Keďže normalizácia je proces s mnohými rôznymi záujmami zainteresovaných strán, patenty nevyhnutné pre normu si vyžadujú osobitne vysokú úroveň transparentnosti a pravidiel spravodlivého udeľovania licencií. EHSV preto podporuje prístupy na vytvorenie nezávislého systému overovania nevyhnutnosti treťou stranou a opatrení na zníženie porušovania práv a nezhôd. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EHSV uznáva hospodársky potenciál podpory spoločného využívania údajov a toku údajov v rámci EÚ vo všetkých odvetviach, ale zdôrazňuje, že umožnenie toku a rozšíreného využívania údajov sa musí zakladať na vyváženom prístupe zabezpečujúcom súkromie, bezpečnosť, ochranu, etické normy a oprávnené záujmy ochrany duševného vlastníctva. Je potrebné to zabezpečiť v rámci revízie smernice o databázach v roku 2021 (3). |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Porušovanie práv duševného vlastníctva

| 3.4.1. | Účinné presadzovanie práva a súdny prostriedok nápravy patria medzi hlavné kritériá úspešného systému ochrany duševného vlastníctva, a preto ich treba výrazne posilniť. EHSV zdôrazňuje, že vykonávaním jednotného patentového systému pre patenty sa mimoriadne posilní presadzovanie patentových práv a že presadzovanie práv duševného vlastníctva v iných systémoch práv duševného vlastníctva (napr. poistenie) sa musí takisto značne posilniť prostredníctvom praktických a/alebo právnych opatrení. MSP a najmä mikropodniky často nemajú prostriedky na presadzovanie svojich práv duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Digitalizácia viedla k novým formám porušovania duševného vlastníctva, ako sú kybernetická krádež obchodných tajomstiev, neoprávnené živé vysielanie atď. EHSV víta záväzné nariadenia, ako je akt o digitálnych službách (4), ktorými sa zabezpečuje lepší právny rámec. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Falšovanie a pirátstvo spôsobujú obrovské straty na tržbách EÚ, ale okrem toho predstavujú aj ohrozenie zdravia, bezpečnosti a ochrany spotrebiteľov. EHSV víta spoluprácu všetkých zainteresovaných strán, vytvorenie súboru nástrojov EÚ a posilnenie úlohy Európskeho úradu pre boj proti podvodom v boji proti falšovaniu. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Fair play na globálnej úrovni

| 3.5.1. | EÚ nemá vedúce postavenie v rámci celosvetovej hospodárskej súťaže v oblasti práv duševného vlastníctva. Pokiaľ ide o patentové prihlášky, v roku 2019 Ázia zvýšila svoj podiel na všetkých celosvetových patentových prihláškach na 65 %, pričom podiel EÚ sa dramaticky znížil zo 17,4 % (2009) na 11,3 %. Preto je mimoriadne dôležité posilniť postavenie EÚ. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Ochrana a presadzovanie práv duševného vlastníctva je ďalšou výzvou pre podniky EÚ, ktoré pôsobia v krajinách mimo EÚ. EHSV preto podporuje všetky opatrenia Komisie na zlepšenie tejto situácie. Rokovanie o kapitolách týkajúcich sa duševného vlastníctva s ochranou na vysokej úrovni v dohodách o voľnom obchode a dialógy o duševnom vlastníctve s obchodnými partnermi sú dôležité dlhodobé prístupy rovnako ako spolupráca v rámci celosvetových organizácií, ako sú WIPO a WTO, a účasť na globálnych dohodách týkajúcich sa duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | EHSV zdôrazňuje význam nástrojov priamej podpory poskytujúcich informácie podnikom EÚ pôsobiacim v krajinách mimo EÚ, ako sú preverovanie zahraničných investícií, kontrolný zoznam týkajúci sa falšovania a pirátstva a správa o tretích krajinách. Opatrenia, ako sú poradenské strediská pre MSP poskytujúce informácie o duševnom vlastníctve na podporu MSP a mikropodnikov, sú mimoriadne dôležité a mali by sa ďalej rozvíjať. |
| --- | --- |

3.5.3.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2016, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 77, 27.3.1996, s. 20.

3

(4)  COM(2020) 825 final.

4

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/64

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora (akt o digitálnych trhoch)

[COM(2020) 842 final – 2020/374(COD)]

(2021/C 286/12)

| Spravodajkyňa: | Emilie PROUZET |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Emilie PROUZET

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 10. 2. 2021
  Európsky parlament, 8. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 31. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 179/9/16 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 10. 2. 2021

Európsky parlament, 8. 2. 2021

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

31. 3. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

179/9/16

1.   Závery a odporúčania na vysokej úrovni

| 1.1. | Za posledných desať rokov vyvstali mnohé otázky a potreby, pokiaľ ide o pravidlá hospodárskej súťaže a vnútorného trhu. Počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa určite ešte zintenzívnili. EHSV víta návrh nariadenia o akte o digitálnych trhoch, ktorého cieľom je zabrániť strážcom prístupu v zavádzaní nespravodlivých podmienok pre podniky a spotrebiteľov a zabezpečiť dostupnosť dôležitých digitálnych služieb. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Online platformy sú všadeprítomným javom, ktorý predstavuje výzvu pre etablované subjekty tým, že menia naše spôsoby spotreby a poskytovania výrobkov a služieb, ako aj spôsoby práce a zamestnávania ľudí. EHSV v tejto súvislosti víta holistický prístup Európskej komisie k riešeniu všetkých aspektov tohto ekosystému. Výbor bude obzvlášť obozretný, pokiaľ ide o zdaňovanie, správu údajov a pracovné podmienky. V tejto súvislosti EHSV víta konzultáciu Európskej komisie o zlepšení pracovných podmienok pracovníkov platforiem a očakáva legislatívnu iniciatívu naplánovanú na koniec roka. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Hlavným cieľom zostáva dosiahnutie rovnakých podmienok pre rôznych prevádzkovateľov na digitálnych trhoch. Európa potrebuje spravodlivé a súťažeschopné prostredie online platforiem, aby mohla dosiahnuť lepšie fungovanie vnútorného trhu. EHSV sa domnieva, že akt o digitálnych trhoch a akt o digitálnych službách (1) budú spoločne tvoriť základ rámca, ktorý sa má v priebehu rokov zdokonaliť a uplatňovať v súlade s ostatnými kľúčovými digitálnymi politikami, ako je nariadenie o súkromí a elektronických komunikáciách, všeobecné nariadenie o ochrane údajov, nariadenie o vzťahoch medzi platformami a podnikmi (P2B), a pravidlami hospodárskej súťaže prispôsobenými digitálnej ére. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Zásadný význam má aj naďalej zabezpečenie spravodlivého podnikateľského prostredia priaznivého pre inovácie pri súčasnom zaistení ochrany koncových používateľov. Navrhovaný akt o digitálnych trhoch je reakciou na rýchlu a rozvíjajúcu sa digitálnu éru, pričom poskytuje krátke lehoty a rýchlo aktualizovateľné postupy a zároveň zaručuje právnu istotu a právo na obhajobu. EHSV sa však domnieva, že článok 16 o prieskume trhu v prípade neplnenia povinností sa musí sprísniť, pokiaľ ide o časové obdobie (čakanie na tri prípady neplnenia povinností v priebehu piatich rokov by spôsobilo príliš veľké škody), ako aj o sankcie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Zameraním na konkrétne služby, a to bez ohľadu na miesto, kde má poskytovateľ služieb sídlo, alebo na právne predpisy, ktoré sa uplatňujú pri poskytovaní týchto služieb, Komisia účinne rieši otázku zabezpečenia rovnakých podmienok pre európskych a globálnych online prevádzkovateľov. EHSV je presvedčený, že upriamenie pozornosti na službu, a nie na prevádzkovateľa, je vhodným riešením ťažkostí, ku ktorým dochádza pri pokuse o dohľad nad takými rozmanitými digitálnymi aktérmi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Na rozdiel od aktu o digitálnych službách sa v akte o digitálnych trhoch od označených strážcov prístupu platforiem priamo nevyžaduje, aby si určovali právneho zástupcu v Európskej únii. Ďalej opísané postupy hodnotenia a preskúmania si však vyžadujú dialóg a koordináciu medzi platformami základných služieb a Komisiou. EHSV odporúča zahrnúť odkaz na články 10 a 11 aktu o digitálnych službách, aby sa zabezpečilo, že si všetci strážcovia prístupu určia zákonných zástupcov v Európskej únii. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Jednou z najvyšších priorít pre EHSV je zabrániť tomu, aby sa znásobovaním vnútroštátnych právnych predpisov ešte viac fragmentoval vnútorný trh. EHSV sa domnieva, že opatrenia na úrovni EÚ sú mimoriadne dôležité, a plne podporuje článok 1 ods. 5 a ods. 7 |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zároveň súhlasí s aktom o digitálnych trhoch v tom, že členské štáty musia mať možnosť konať v úzkej spolupráci s Komisiou (prostredníctvom rozhodnutia prijatého podľa článku 3 ods. 6, podľa článku 33 alebo súbežne na základe pravidiel hospodárskej súťaže). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | S cieľom pokryť prípady, keď zodpovednosť vyplýva z porušenia aktu o digitálnych trhoch a zároveň z porušenia pravidiel podľa článkov 101 a 102 ZFEÚ, sa tieto dva súbory pravidiel môžu uplatňovať súčasne. Aktom o digitálnych trhoch by sa preto mali objasniť postupy vykonávania a koordinácie v záujme dosiahnutia právnej istoty a efektívnosti (článok 1 ods. 6). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že je potrebné podrobne diskutovať o dôvodoch a dôsledkoch odlišného prístupu k stanovovaniu nových povinností podľa článku 10 a rozširovaniu praktík podľa článku 17. EHSV je zároveň presvedčený, že by sa mali vymedziť konkrétne výnimočné okolnosti, pokiaľ ide o šesť parametrov používaných na označovanie strážcov prístupu (článok 3 ods. 6). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa preto domnieva, že pojmy „základné služby“, „koncoví používatelia“ a „komerční používatelia“ by sa mali vymedziť presnejšie. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Podľa EHSV by sa malo objasniť, že praktiky uvedené v článkoch 5 a 6 sú zakázané. Článok 6 týkajúci sa praktík sa však musí uplatňovať konkrétne v priebehu pravidelného dialógu medzi Komisiou a strážcami. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Pripomienky k rozsahu pôsobnosti a určeniu

| 2.1. | EHSV sa domnieva, že rozsah služieb je poňatý veľmi obšírne, hoci má kľúčový význam. V skutočnosti patria do rozsahu a sú predmetom povinností iba praktiky priamo súvisiace s týmito základnými platformovými službami. EHSV podporuje právnu istotu, ktorú poskytuje revízia nariadenia s akoukoľvek zmenou rozsahu služieb. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV konštatuje, že obavy v súvislosti s fungovaním trhu so základnými službami sa netýkajú všetkých koncových používateľov (pozri služby f), g) a h)), a kladie si otázku, či sa dostatočne posúdil vplyv postupov v rámci aktu o digitálnych trhoch na základné služby medzi podnikmi (B2B), najmä v ekosystéme reklamy (reklamný trh). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Po predložení návrhu základnej služby možno posúdiť, či niektorý z poskytovateľov tejto služby disponuje charakteristickými znakmi, ktoré kumulatívne spĺňajú kritériá na to, aby sa považoval za strážcu prístupu k danej službe. EHSV podporuje tento kumulatívny prístup. |
| --- | --- |

2.3.

2.4.   Konkrétne pripomienky ku kvantitatívnemu hodnoteniu – predpokladaní strážcovia prístupu

| 2.4.1. | Pokiaľ ide o prvú prahovú hodnotu, EHSV konštatuje, že prahová hodnota sa vzťahuje na obrat spoločnosti, ktorá platformu vlastní, vrátane všetkých oblastí obchodnej činnosti, ktoré nie sú obchodnými modelmi platformy ani online aktivitami, a nie na obrat služby. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | EHSV podporuje prahovú hodnotu finančných údajov, najmä spôsob, akým kryje hodnoty kapitalizácie, s cieľom odrážať schopnosť platforiem zúročiť svojich používateľov a ich finančné možnosti (vrátane schopnosti využívať prístup na finančný trh). |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Pokiaľ ide o druhú prahovú hodnotu, EHSV uznáva význam kritérií týkajúcich sa počtu používateľov (pre konkrétnu základnú platformovú službu, ktorá je analyzovaná). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | V návrhu je vymedzenie pojmu „koncový používateľ“ (článok 2 ods. 16) podobné ako vymedzenie pojmu „spotrebiteľ“ a – ako to zvyčajne býva – je protikladom profesionálneho používateľa. V článku 3 ods. 2 písm. b) sa koncoví používatelia vymedzujú z hľadiska trvania (počet mesačných používateľov) a relevantnosti (počet aktívnych používateľov). EHSV sa domnieva, že vymedzenie pojmu „koncoví používatelia“ by sa malo spresniť (t. j. používatelia, ktorí stránku prechádzajú, navštevujú alebo ju používajú raz za mesiac). Rovnaká otázka sa týka komerčných používateľov. V záujme zabezpečenia právnej istoty EHSV odporúča, aby sa pojmy „koncoví používatelia“ a „komerční používatelia“ v návrhu nariadenia objasnili alebo aspoň vymedzili. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Konkrétne pripomienky ku kvalitatívnemu hodnoteniu – hodnotení strážcovia prístupu

| 2.5.1. | Ak sa všetky prahové hodnoty nedosiahnu kumulatívne, Komisia môže vykonať prieskum trhu. Môže oň požiadať členský štát (článok 15), pričom možno pomocou ďalších šiestich parametrov určiť, či platforma spĺňa tri určujúce kritériá (článok 3 ods. 6). |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Kvalitatívne hodnotenie vnútorného trhu, ktoré zaviedla Európska komisia, odzrkadľuje mnohé parametre, ktoré sú relevantné v oblasti práva hospodárskej súťaže a hospodárstva. Vzhľadom na nedostatok precedensov (na vymedzenie postavenia strážcov prístupu nie je potrebné určiť príslušný trh alebo preukázať dominantné postavenie) však nie je jasné/overené, aké silné budú tieto vlastnosti/parametre a koľko ich bude. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Ak je cieľom zamerať sa na situácie porovnateľné so situáciami identifikovanými v kvantitatívnom hodnotení, ale ak nie sú prekročené prahové hodnoty, EHSV sa domnieva, že mechanizmus hodnotenia sa obmedzuje len na malý počet podrobností. Na prvý pohľad nič nebráni širšej interpretácii týchto parametrov pri ich využívaní v prípade väčšieho počtu prevádzkovateľov, keďže je známe, že mnohé obchodné modely v celom hospodárstve sa vyvíjajú a experimentujú prostredníctvom digitálnej transformácie a zavádzania nových obchodných modelov. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Keďže týchto šesť parametrov umožňuje označiť strážcov prístupu, EHSV sa nazdáva, že by sa mali vymedziť ich konkrétne výnimočné okolnosti. |
| --- | --- |

2.5.4.

3.   Pripomienky k uvedeným praktikám

| 3.1. | S cieľom porozumieť zoznamom praktík, ktoré sú uvedené v návrhu aktu o digitálnych trhoch, sa EHSV domnieva, že je dôležité zohľadniť predchádzajúcu prácu Komisie: praktiky identifikované v posledných rokoch, praktiky, ktoré už sú predmetom nového nariadenia o vzťahoch medzi platformami a podnikmi (P2B), a praktiky, ktoré by bolo možné zahrnúť prispôsobením právnych predpisov o hospodárskej súťaži digitálnemu ekosystému. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV sa domnieva, že by sa mal objasniť rozsah týchto praktík, najmä ak ho môže Komisia rozšíriť. Existuje preto dôvod domnievať sa, že mnohé z praktík uvedených v článku 5 sú súčasťou základných služieb platformy, zatiaľ čo článok 6 odkazuje na používanie takýchto základných platformových služieb s cieľom využívať a ovplyvňovať výsledky trhu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV vyzýva na vypracovanie spoľahlivého systému certifikácie založeného na skúšobných postupoch, ktoré podnikom umožnia potvrdiť spoľahlivosť a bezpečnosť svojich systémov umelej inteligencie. Transparentnosť, najmä pokiaľ ide o systémy hodnotenia, vysledovateľnosť a vysvetliteľnosť rozhodovacích procesov algoritmu sú technickým problémom, ktorý si vyžaduje podporu nástrojov EÚ, ako je program Horizont Európa (2). |
| --- | --- |

3.3.

3.4.   Konkrétne pripomienky k nekalým praktikám založeným na údajoch

| 3.4.1. | EHSV uznáva potrebu ďalej zlepšovať vykonávanie všeobecného nariadenia o ochrane údajov stanovením praktiky v článku 5 písm. a). EHSV takisto vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na technologický vývoj pravidelne preskúmavala všeobecné nariadenie o ochrane údajov a súvisiacich nariadení (3). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Pokiaľ ide o účinnú prenosnosť údajov, EHSV pripomína, že cloudové odvetvie v súlade s nariadením o voľnom toku údajov vypracúva kódex správania s cieľom zabezpečiť zmluvnú a technickú transparentnosť pre ukončenie zmlúv a prenos údajov medzi poskytovateľmi cloudových služieb alebo späť do úložiska vo vlastných priestoroch. Účinnosť tohto kódexu pri podpore prenosnosti na cloudovom trhu sa vyhodnotí už čoskoro. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Konkrétne pripomienky k nekalým praktikám sebauprednostňovania

| 3.5.1. | Aktom o digitálnych trhoch sa stanovuje povinnosť strážcu prístupu zdržať sa zvýhodňujúceho zaobchádzania, a to aj pokiaľ ide o „akúkoľvek tretiu stranu patriacu k tomu istému podniku“. Aj keď sa táto ďalšia špecifikácia neuvádza v iných ustanoveniach, strážca prístupu sa môže vyhnúť obmedzeniam stanoveným v týchto ustanoveniach tým, že poskytne príslušné údaje tretej strane. Ako príklad možno uviesť článok 5 písm. a) alebo článok 6 ods. 1 písm. a), ktorými sa nezakazuje prenos údajov tretej strane (bez ohľadu na to, či patrí k tomu istému podniku alebo nie). Aj keď článok 11 ponúka určité riešenie, nemožno ho považovať za dostatočné. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Doložka o parite, článok 5 písm. b): strážcovia prístupu majú zákaz brániť komerčným používateľom v ponúkaní rovnakého tovaru a služieb spotrebiteľom za iných podmienok a prostredníctvom iných online sprostredkovateľských služieb alebo vyhľadávacích nástrojov, ako sú ich platformy. EHSV sa domnieva, že výraz „za ceny alebo za podmienok, ktoré sa líšia“ je široký a môže zahŕňať aj iné kritériá, než je cena, ktoré je potrebné spresniť. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Konkrétne pripomienky k nekalým podmienkam prístupu

| 3.6.1. | Pokiaľ ide o praktiku uvedenú v článku 5 písm. d), EHSV konštatuje, že nariadenie P2B už obsahuje ustanovenia o zabezpečení prístupu komerčných používateľov k mechanizmom podávania sťažností a k transparentnosti pri vybavovaní sťažností, a teda spochybňuje relevantnosť tejto praktiky. EHSV si kladie otázku, prečo nie sú zahrnutí koncoví používatelia. |
| --- | --- |

3.6.1.

4.   Pripomienky k právomociam v oblasti prieskumu, presadzovania a monitorovania

| 4.1. | Na účely článku 3 ods. 6 by sa mala venovať väčšia pozornosť zapojeniu orgánov dotknutých členských štátov do procesu rozhodovania. Domnievame sa, že orgány členského štátu by mali mať právo predložiť Komisii žiadosť o vydanie rozhodnutia podľa odseku 6 a Komisia by mala byť následne povinná žiadosť preskúmať a prípadne umožniť členskému štátu prijať predbežné opatrenia, kým neprijme rozhodnutie. Na účely tohto rozhodnutia by Komisia mala tiež požiadať o stanovisko všetky členské štáty, v ktorých potenciálny strážca prístupu pôsobí. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V návrhu nariadenia sa kombinuje sebahodnotenie zo strany platforiem a hodnotenie príslušným orgánom Európskej komisie. Napriek tomu toto posúdenie vykonáva predovšetkým platforma základných služieb, ktorá musí do troch mesiacov informovať Komisiu o tom, že sa tieto prahové hodnoty dosiahli (článok 3 ods. 3). EHSV uznáva a podporuje skutočnosť, že postupy v rámci aktu o digitálnych trhoch zabezpečujú zodpovednosť platforiem. Zároveň konštatuje, že návrh rešpektuje práva na obhajobu a na odvolanie sa, ako aj tempo digitálneho obchodu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV podporuje opatrenia v rámci aktu o digitálnych trhoch, ktoré umožňujú Komisii hodnotiť a monitorovať rozvoj platforiem strážcov prístupu, ako sú fúzie mimo prahových hodnôt stanovených v nariadení (ES) č. 139/2004 (4). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV okrem toho podporuje posúdenie vykonávané Komisiou, či súčasný režim EÚ umožňuje dostatočne zachytiť dôležité akvizície cieľov s nízkym obratom, ktoré môžu mať vplyv na hospodársku súťaž na vnútornom trhu EÚ (5). Jednou z možností by mohol byť návrh komisárky Vestagerovej, aby sa začali prijímať upozornenia od vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže týkajúce sa fúzií bez ohľadu na to, či tieto orgány majú alebo nemajú právomoc danú vec preskúmať (6). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Na dosiahnutie maximálnej účinnosti je tiež potrebné zriadiť v spolupráci s Európskou komisiou plánovaný Poradný výbor pre digitálne trhy. EHSV v tejto súvislosti považuje článok 32 za veľmi vágny a domnieva sa, že výbor by mal byť poverený priebežným dohľadom a monitorovaním. EHSV tiež navrhuje zvážiť, či by výbor mohol prijímať sťažnosti od spotrebiteľských združení a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV sa domnieva, že by mali byť vypočuté podnikateľské organizácie, organizácie na ochranu spotrebiteľov a odborové zväzy, a ich názory by sa mali zohľadniť, rovnako ako v prípadoch týkajúcich sa hospodárskej súťaže. Článok 20 aktu o digitálnych trhoch oprávňuje Komisiu vypočúvať a zaznamenávať výpovede. EHSV navrhuje, aby sa v tomto článku jasne stanovilo ich zapojenie a právo byť vypočutý. |
| --- | --- |

4.6.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Akt o digitálnych službách (pozri stranu xx tohto úradného vestníka).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 64.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 64.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

4

(5)  https://one.oecd.org/document/DAF/COMP/WD(2020)24/en/pdf.

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019-2024/vestager/announcements/future-eu-merger-control_en.

6

---

PRÍLOHA

Nasledujúci text, ktorý bol súčasťou stanoviska sekcie, získal v hlasovaní aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov, ale bol zamietnutý v prospech pozmeňovacieho návrhu, ktorý schválilo plenárne zhromaždenie:

| „2.3. | Po predložení návrhu základnej služby možno posúdiť, či niektorý z poskytovateľov tejto služby disponuje charakteristickými znakmi, ktoré kumulatívne spĺňajú kritériá na to, aby sa považoval za strážcu prístupu k danej službe. EHSV sa nedomnieva, že tento kumulatívny prístup efektívne pokrýva strážcov prístupu, no navrhuje, aby bolo potrebné splniť len jediné kritérium, a to pokiaľ možno počet užívateľov, s cieľom zosúladiť tento akt s aktom o digitálnych službách. Vyjadruje tiež znepokojenie nad tým, že postup identifikácie strážcov prístupu môže byť zdĺhavý, a preto odporúča rýchlejší postup.“ |
| --- | --- |

„2.3.

Po predložení návrhu základnej služby možno posúdiť, či niektorý z poskytovateľov tejto služby disponuje charakteristickými znakmi, ktoré kumulatívne spĺňajú kritériá na to, aby sa považoval za strážcu prístupu k danej službe. EHSV sa nedomnieva, že tento kumulatívny prístup efektívne pokrýva strážcov prístupu, no navrhuje, aby bolo potrebné splniť len jediné kritérium, a to pokiaľ možno počet užívateľov, s cieľom zosúladiť tento akt s aktom o digitálnych službách. Vyjadruje tiež znepokojenie nad tým, že postup identifikácie strážcov prístupu môže byť zdĺhavý, a preto odporúča rýchlejší postup.“

Výsledok hlasovania

| Za: | 98 |
| --- | --- |
| Proti: | 83 |
| Zdržalo sa: | 20 |

Za:

98

Proti:

83

Zdržalo sa:

20

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/70 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/70

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o jednotnom trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) a o zmene smernice 2000/31/ES

[COM(2020) 825 final – 2020/0361(COD)]

(2021/C 286/13)

| Spravodajca: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 11. 2. 2021
  Európsky parlament, 8. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 31. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 235/3/5 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 11. 2. 2021

Európsky parlament, 8. 2. 2021

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

31. 3. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

235/3/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh jednotného trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) v čase, keď vznikli nové a inovatívne (digitálne) služby informačnej spoločnosti, ktoré menia každodenný život občanov EÚ a formujú a transformujú spôsob, akým komunikujú, nadväzujú kontakty, spotrebúvajú a podnikajú. Tieto služby významne prispeli k spoločenskej a hospodárskej transformácii v EÚ a na celom svete, pričom kríza spôsobená pandémiou COVID-19 odhalila, aké dôležité sú pre vytvorenie lepšej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje úsilie Komisie zabrániť fragmentácii vnútorného trhu v dôsledku rozrastania sa vnútroštátnych pravidiel a predpisov, čo by mohlo oslabiť systém a brániť tomu, aby všetky európske spoločnosti využívali výhody silného jednotného trhu. EHSV preto požaduje, aby sa jasne uviedlo, že akt o digitálnych službách je komplexnej povahy. Domnieva sa, že sa naskytá príležitosť stanoviť celosvetové normy pre digitálne trhy, ktoré môžu Európu priviesť do tejto novej éry a zabezpečiť vysokú úroveň bezpečnosti a ochrany spotrebiteľov na internete. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV si uvedomuje, že diskusia o akte o digitálnych službách si bude vyžadovať určitý čas a z dlhodobého hľadiska budú potrebné kompromisy. Napriek tomu vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali primeraný harmonogram na začatie diskusií a inkluzívnych verejných konzultácií a na vykonávanie nariadenia a stratégie. Je nevyhnutné, aby do tohto procesu boli zapojení sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti s cieľom dosiahnuť rovnaké podmienky pre všetkých aktérov bez ohľadu na to, či majú sídlo v Európskej únii. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa tiež domnieva, že s rastúcim významom digitálnych technológií sa do popredia dostáva potreba nových pravidiel a predpisov na riešenie problémov a výziev spojených s týmito technológiami. Nové hospodárstvo si vyžaduje nové prístupy. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta väčšiu transparentnosť odporúčacích systémov a reklamy. Tieto odporúčacie systémy by sa však nemali démonizovať, ale malo by sa zabezpečiť, aby spotrebitelia dostali len tie reklamy, ktoré chcú. V predpisoch by sa preto mala zdôrazňovať autonómia jednotlivca. EHSV sa domnieva, že články 29 a 30 nariadenia by mali preto zabezpečiť náležitú rovnováhu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV konštatuje, že pokiaľ ide o zásadu krajiny pôvodu, existujú mnohé nedostatky, a kým na úrovni EÚ neexistuje prísnejšia regulácia, žiada, aby sa starostlivo zvážili alternatívne metódy, ako napríklad zásada krajiny určenia, a to najmä v daňových, pracovných a spotrebiteľských otázkach s cieľom zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž a najvyššiu možnú úroveň ochrany spotrebiteľa. Malo by sa zabezpečiť, aby sa na pracovníka platformy vzťahovali rovnaké ustanovenia pracovného práva, aké platia v krajine, v ktorej sa služba poskytuje, pretože z hľadiska spravodlivej hospodárskej súťaže sa zlé pracovné podmienky zamestnancov stali veľmi problematickými. Celkovým cieľom je presadzovať a posilňovať vnútorný trh zabezpečením rovnakých podmienok pre všetkých aktérov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Povinnosti týkajúce sa transparentnosti by nemali brániť technologickému pokroku, najmä v oblasti umelej inteligencie a počítačovej vedy. Aj keď čierna skrinka umelej inteligencie predstavuje riziká, môže priniesť aj značné výhody. EHSV zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, aby sa právne predpisy spresnili a nebránili technickému pokroku pri zohľadnení najvyššej možnej úrovne ochrany spotrebiteľov a pracovníkov. Vyzýva na vytvorenie vhodného rámca, ktorý spoločnostiam umožní presadzovať spravodlivosť, spoľahlivosť a bezpečnosť svojich systémov umelej inteligencie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Výnimka zo zodpovednosti poskytovateľov hostingových služieb by sa mala prestať uplatňovať iba vtedy, ak je obsah zjavne nezákonný alebo ak bol označený ako nezákonný rozhodnutím súdu. EHSV odporúča, aby sa zaviedol pozitívny režim zodpovednosti pre online trhy, ktorý by sa uplatňoval v určitých prípadoch. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Použité vymedzenia pojmov by sa mali zjednodušiť a v maximálnej možnej miere zosúladiť s príslušnými právnymi textami, ako sú akt o digitálnych trhoch, smernica o autorskom práve na jednotnom digitálnom trhu a nariadenie o vzťahoch medzi platformami a podnikmi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Akt o digitálnych službách je súčasťou širšieho regulačného prístupu k hospodárstvu založenému na platformách, v rámci ktorého sa pozornosť musí venovať aj zdaňovaniu, právam pracovníkov (vrátane sociálnej ochrany, zdravia a bezpečnosti, práva organizovať sa a práva na kolektívne vyjednávanie), rozdeleniu bohatstva, udržateľnosti a bezpečnosti výrobkov. EHSV upozorňuje na obrovskú úlohu, ktorou je dosiahnuť náležitú koordináciu všetkých relevantných nástrojov a iniciatív, najmä v oblasti duševného vlastníctva, telekomunikácií, osobných údajov a súkromia, zodpovednosti za výrobky, bezpečnosti výrobkov, audiovizuálneho sektora, ako aj smernice o elektronickom obchode. Je potrebné vypracovať náležitý prehľad o spôsoboch začlenenia rôznych perspektív, ktoré majú vplyv na akt o digitálnych službách. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV bude venovať osobitnú pozornosť zdaňovaniu, správe údajov, postaveniu v zamestnaní, pracovným podmienkam a ochrane spotrebiteľa, pretože sú významnými faktormi súčasnej nekalej súťaže v digitálnych hospodárstvach. Výbor zdôrazňuje, že tieto výzvy je potrebné riešiť z hľadiska cieľov udržateľného rozvoja, digitálnej agendy, Charty základných práv a Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Digitálne technológie môžu mať zásadný význam pre náš každodenný život. Môžu byť veľkým prínosom pre spoločnosť a hospodárstvo a v súčasnosti sa na celom svete považujú za nevyhnutnú súčasť fungovania trhu a vzájomných vzťahov, čo prináša skutočné výhody pre celú komunitu. Digitálne služby však takisto pre jednotlivcov, spoločnosť a trh predstavujú významné výzvy. Spravodlivejšia Európa závisí od správnej regulácie digitálneho sektora a zabezpečenia správneho rozdelenia týchto výhod a primeranej ochrany všetkých účastníkov trhu (občanov, spotrebiteľov, pracovníkov a spoločností bez ohľadu na ich veľkosť). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Reakcia Komisie na viacero dokumentov, vývoj judikatúry, výzvy na ambiciózne reformy súčasného právneho rámca pre elektronický obchod v EÚ pri zachovaní základných zásad režimu zodpovednosti, zákazu všeobecného monitorovania a ustanovenia o vnútornom trhu, a takisto výzvy na aktualizovaný, spravodlivejší a konkurencieschopný digitálny trh, sa zameriava na dve hlavné oblasti: akt o digitálnych službách a akt o digitálnych trhoch. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aktom o digitálnych službách EÚ by sa mala zabezpečiť vysoká úroveň ochrany európskych spotrebiteľov v niekoľkých aspektoch digitálnej ekonomiky, najmä na digitálnych online platformách. Jedným z najdôležitejších a najkontroverznejších aspektov návrhu je boj proti nezákonnému obsahu a zvyšovanie transparentnosti v spôsobe, akým sa reklamy zameriavajú na verejnosť. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prostredníctvom aktu o digitálnych trhoch sa Komisia zameriava na spôsob fungovania európskeho digitálneho trhu a zároveň sa vytvorením rovnakých podmienok pre všetkých účastníkov trhu usiluje dosiahnuť vyváženejší, konkurencieschopnejší a inovatívnejší trh, ktorý ľuďom poskytne väčšie množstvo kvalitnejších služieb. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV preto víta úsilie Komisie o ďalšiu reguláciu digitálneho hospodárstva a zabezpečenie jeho spoľahlivosti pre spoločnosť i hospodárstvo. Občania, pracovníci a hospodárske subjekty, najmä malé a stredné podniky a zraniteľní jednotlivci, potrebujú vo svojich vzťahoch s digitálnymi platformami záruky. Navyše je pri všetkých operáciách potrebné zaručiť bezpečnosť, a to z hľadiska obsahu, hospodárskych transakcií, ako aj práv duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pravidlá EÚ v kybernetickom priestore sú čoraz zložitejšie a rozdrobenejšie. Malo by sa vyvinúť úsilie na zvýšenie ich čitateľnosti a súdržnosti. Príliš zložité pravidlá môžu byť pre podniky aj občanov nevhodné, keďže môžu brzdiť inovácie, zvyšovať náklady a sťažovať ľuďom uplatňovanie ich práv. EHSV preto víta zámer Komisie koordinovať a zefektívniť procedurálne aspekty pravidiel presadzovania v členských štátoch a výber priamo uplatniteľného právneho nástroja. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV zdôrazňuje, že akt o digitálnych službách by mal byť v súlade s potenciálnym právnym rámcom zaoberajúcim sa ďalšími dôležitými otázkami súvisiacimi s hospodárstvom založeným na platformách, ako sú práva pracovníkov (vrátane sociálnej ochrany, zdravia a bezpečnosti, práva organizovať sa a práva na kolektívne vyjednávanie) (1), zdaňovanie, udržateľnosť a rozdelenie bohatstva, a zdôrazňuje potrebu zaoberať sa týmito výzvami na európskej úrovni a vzhľadom na ciele udržateľného rozvoja, digitálnej agendy, Charty základných práv a Európskeho piliera sociálnych práv. Pri budúcich iniciatív Komisie bude výbor venovať osobitnú pozornosť zdaňovaniu, správe údajov, postaveniu v zamestnaní, pracovným podmienkam a ochrane spotrebiteľa, pretože sú významnými faktormi súčasnej nekalej súťaže v digitálnych hospodárstvach. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Regulácia kybernetického priestoru by mala byť čo najviac odolná voči budúcim zmenám a technologicky neutrálna. Tým sa zabezpečia jednoznačnosť a trhové príležitosti pre všetkých, so zameraním na ochranu a bezpečnosť spotrebiteľa. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Je dôležité, aby Komisia prijala iniciatívy v oblasti zdaňovania digitálneho hospodárstva v kontexte medzinárodných diskusií poskytnutím zásad rovnosti a transparentnosti, rozdelenia bohatstva a udržateľnosti. Výbor zdôrazňuje, že týmito otázkami je potrebné zaoberať sa na európskej úrovni a v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja, digitálnou stratégiou, Chartou základných práv a Európskym pilierom sociálnych práv. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | Jednou z hlavných tém tohto nového hospodárstva je lepšia a účinnejšia regulácia okrem iného s cieľom predísť nekalej súťaži. Komisia je jednoznačne presvedčená, a EHSV toto tvrdenie podporuje, že sú potrebné nové prostriedky a prístupy na reguláciu trhu, ktorý nemôže využívať rovnaké nástroje a fungovať ako zvyčajne. V skutočnosti „bežný“ regulačný rámec pre hospodársku súťaž nie je dostatočný na efektívne riešenie výziev a ťažkostí v dôsledku existencie veľkých technologických spoločností. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV požaduje jasnejšie pravidlá, napríklad také, ktoré je Komisia ochotná preskúmať na základe zjednodušeného a zrýchleného regulačného rámca vnútorného obchodu pre digitálny svet. EÚ musí aktualizovať svoj súbor regulačných nástrojov, aby okrem problematiky platforiem strážcov prístupu účinne riešila aj problematiku digitálnych trhov. Nové hospodárstvo si vyžaduje odlišné opatrenia, a preto EHSV víta iniciatívu, ktorou je akt o digitálnych trhoch (2). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Digitálna suverenita Európy sa musí stať súčasťou všetkých regulačných opatrení, aby sa chránili nielen podniky, ale aj pracovníci, spotrebitelia a občania. V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa predaj nebezpečných výrobkov, falošné hodnotenia, nekalé obchodné praktiky a iné porušenia spotrebiteľského práva, pirátstvo a falšovanie na digitálnych platformách zvýšili na neprijateľnú úroveň. To ilustruje význam aktu o digitálnych službách a naliehavú potrebu konať. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Je tiež zrejmé, že mechanizmy presadzovania určené na boj proti trestnej činnosti a nezákonným činnostiam spojeným s digitálnymi platformami predstavujú výzvy a zabezpečujú, aby spoločnosti, ktoré v digitálnom hospodárstve profitujú najviac, niesli aj väčšiu zodpovednosť. EHSV sa domnieva, že akt o digitálnych službách musí zohrávať dôležitú úlohu pri obnove dôvery v trh a docieliť, aby členské štáty vytvorili rýchly a účinný mechanizmus presadzovania, ktorý bude vyhovovať všetkým členským štátom a zohľadní ich existujúce rozdiely. Víta skutočnosť, že vďaka aktu o digitálnych službách sa nedostatky v presadzovaní práva v oblasti nezákonnej reklamy na internete s veľkou pravdepodobnosťou zmenšia. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Bez ohľadu na prístup, ktorý sa uplatňuje v súvislosti so systémami a mechanizmami presadzovania, Komisia a členské štáty musia vyčleniť dostatočné finančné prostriedky na investície do ľudských zdrojov, systémov odbornej prípravy, softvéru a hardvéru, ktoré môžu posilniť dôveru v trh a jednotlivcov. Je preto prioritou definovať príslušné náklady spojené s vykonávaním aktu o digitálnych službách, ako aj predpokladané náklady pre spoločnosť, ak sa neprijmú žiadne opatrenia, a zabezpečiť vhodné podmienky na zapojenie každého členského štátu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti aktu o digitálnych službách, na veľkosti záleží: v tejto oblasti by sa nemalo zaobchádzať rovnako so všetkými spoločnosťami, aby sa zabránilo nekalej hospodárskej súťaži založenej na finančnej moci a finančnom rozmere. Navrhované kritérium, t. j. počet pracovníkov, sa však môže javiť ako neadekvátne a dá sa ľahko obísť. To je osobitne kritické, keďže významná časť povinností platforiem stanovených v navrhovanom nariadení sa nevzťahuje na mikropodniky alebo malé podniky, ako napríklad vybavovanie sťažností, zneužívanie, oznamovanie trestných činov, transparentnosť reklamy, nezávislé audity a dôveryhodní oznamovatelia. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV však zdôrazňuje, že je dôležité chrániť MSP, mikropodniky a podniky sociálneho hospodárstva. Tieto podniky si možno nebudú môcť dovoliť znášať náklady na dodržiavanie predpisov a investičné náklady, a preto je potrebné zabezpečiť, aby neboli poškodené vykonávaním nariadenia, ktoré malo priniesť spravodlivú hospodársku súťaž. EHSV preto žiada, aby sa pre vymedzenie mikropodnikov a malých podnikov prijali alternatívne kritériá (článok 16), ako je ročný obrat, ich vlastníctvo alebo organizačná štruktúra. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV víta adaptačné obdobie pre spoločnosti, ktoré patria do kategórie veľmi veľkých online platforiem (článok 25 ods. 4). Tieto spoločnosti zvyčajne rastú veľmi rýchlo a mali by dostať spravodlivú príležitosť prispôsobiť sa prísnejším požiadavkám a povinnostiam stanoveným v návrhu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Aj keď z návrhu jasne vyplýva, že ho treba chápať ako lex generalis, zdá sa, že v rámci rôznych nástrojov existuje množstvo úzko súvisiacich definícií, ktoré sa môžu stať príliš ťažkopádne z hľadiska dodržiavania predpisov a môžu spôsobiť spoločnostiam a spotrebiteľom ďalšie náklady. V návrhu sa napríklad vymedzuje pojem „online platforma“; pojem „platforma“ však nie je definovaný, ale používa sa v nariadení o vzťahoch medzi platformami a podnikmi [nariadenie (EÚ) 2019/1150 (3)]; v smernici o jednotnom digitálnom trhu [smernica (EÚ) 2019/790 (4)] sa používa pojem „poskytovateľ online služieb zdieľania obsahu“; a návrh aktu o digitálnych trhoch odkazuje na „strážcov prístupu“ a „základné platformové služby“. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | S rozmachom digitálnych služieb sa obchodné modely vyvíjali a stali sa zložitejšími, pričom rozdiely medzi rôznymi aktérmi sa stierajú. Vzhľadom na rýchly vývoj v tomto sektore, ktorý je pre regulačné orgány výzvou, je potrebné zaviesť jasné definície. EHSV odporúča jasnejšie vymedziť platformy, používateľov alebo príjemcov (v návrhu sa používajú oba pojmy, ale „príjemcovia“ sa vyskytujú oveľa častejšie), spotrebiteľov a pracovníkov v digitálnom hospodárstve. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Podľa súčasného návrhu sa pravidlá sledovateľnosti obchodníkov uplatňujú iba „ak online platforma umožňuje spotrebiteľom uzatvárať s obchodníkmi zmluvy na diaľku“ (článok 22). Alternatívnou možnosťou je vymedziť poskytovateľov/platformy, ktoré umožňujú spotrebiteľom uzatvárať s obchodníkmi zmluvy na diaľku ako „trhoviská“, a objasniť, ktoré pravidlá sa uplatňujú pre túto kategóriu sprostredkovateľov. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Vypracúvanie kódexov správania podľa článkov 35 a 36 by malo prebiehať otvoreným a participatívnym spôsobom. Mali by sa do neho zapojiť organizácie zastupujúce používateľov a príjemcov, organizácie občianskej spoločnosti, sociálni partneri a príslušné orgány. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV konštatuje, že pokiaľ ide o zásadu krajiny pôvodu, existujú mnohé nedostatky, a kým na úrovni EÚ neexistuje prísnejšia regulácia, žiada, aby sa starostlivo zvážili alternatívne metódy, ako napríklad zásada uplatňovať zásadu krajiny určenia, a to najmä v daňových, pracovných a spotrebiteľských otázkach s cieľom zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž a najvyššiu možnú úroveň ochrany spotrebiteľa. Malo by sa zabezpečiť, aby sa na pracovníka platformy vzťahovali rovnaké ustanovenia pracovného práva, aké platia v krajine, v ktorej sa služba poskytuje, pretože z hľadiska spravodlivej hospodárskej súťaže sa zlé pracovné podmienky zamestnancov stali veľmi problematickými. Celkovým cieľom je presadzovať a posilňovať vnútorný trh zabezpečením rovnakých podmienok pre všetkých aktérov. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Systém uvedený v článkoch 8 a 9 návrhu by sa navyše nemal považovať za alternatívu k uznávaniu a výkonu rozsudkov, pričom treba objasniť, že pravidlá týkajúce sa odmietnutia uznania a výkonu sú aj naďalej platné a uplatniteľné. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV víta objasnenie, že vyšetrovania z vlastnej iniciatívy nemajú vplyv na uplatniteľnosť bezpečného prístavu (článok 6), a skutočnosť, že sa zachováva zásada neexistencie všeobecnej monitorovacej povinnosti (článok 7). Uvedené pravidlá by však nemali mať vplyv na povinnosť online trhov vykonávať pravidelné kontroly obchodníkov a ponúkaných produktov a služieb uvedených v článku 22. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Mala by sa objasniť prvá veta článku 12 ods. 1, konkrétne to, či poskytovanie informácií zahŕňa aj také informácie, ako sú technické údaje poskytované predajcovi softvéru v rámci zmluvy o poskytovaní softvéru ako služby. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV víta podrobnú úpravu oznamovania a interného postupu vybavovania sťažností, ako aj záruky, ktoré sa zavádzajú v návrhu. EHSV sa však domnieva, že oslobodenie od zodpovednosti (článok 5) by sa malo vylúčiť iba v prípade, ak je obsah zjavne nezákonný podľa vnútroštátneho práva v krajine pôvodu alebo podľa priamo uplatniteľného práva EÚ, alebo ak bol rozhodnutím súdu označený ako nezákonný. V opačnom prípade budú mať sprostredkovatelia motiváciu odstraňovať obsah automaticky. Právne posúdenie určitých typov obsahu môže byť veľmi zložité a sprostredkovatelia by nemali niesť zodpovednosť, pokiaľ takýto obsah neodstránili. Je to v súlade s povinnosťou pozastavenia poskytovania služby stanovenou v článku 20, ktorý sa týka zjavne nezákonného obsahu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Vytváranie digitálnych služieb je v zásade založené na schopnosti spracovávať údaje a mať k nim prístup. V tejto súvislosti je dôležité pripomenúť nariadenie o správe údajov [COM(2020) 767 final], v ktorom sa uvádza možnosť vytvárať „dátové družstvá“ na účel správy a výmeny údajov. Ide o nástroj na podporu malých podnikov, podnikov a jednotlivých podnikateľov, ktorí nemusia mať prístup k veľkým množstvám údajov alebo ich spracúvať samostatne. Tieto štruktúry by mohli poskytovať spoločné participatívne riadenie pri zabezpečovaní sprostredkovateľských služieb, služieb výmeny alebo služieb výmeny údajov medzi spoločnosťami a medzi podnikmi a podnikateľmi, ktorí by mohli údaje poskytovať, ale aj sami z nich mať prospech používať ich. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Stratégia vykonávania – dosahovanie výsledkov

| 4.1. | V návrhu sa uvádza, že správa o posúdení vplyvu objasnila väzby medzi aktom o digitálnych službách a širším regulačným rámcom a poskytla podrobnejší opis možností politiky vrátane podrobnejšej analýzy podporných dôkazov, ktorými sa zaoberá revidovaná správa o posúdení vplyvu. Hoci ide o významný krok, neznamená to, že spoločnosť už nebude znepokojená všetkými súvisiacimi premennými a nebude opatrná. Význam digitálnych služieb pre naše hospodárstvo a spoločnosť, ale aj rastúce riziká, ktoré prinášajú, sa budú naďalej zvyšovať. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pokiaľ ide o pridanú hodnotu pri presadzovaní opatrení, táto iniciatíva prináša značné zvýšenie efektívnosti spolupráce medzi členskými štátmi a združuje určité zdroje na technickú pomoc na úrovni EÚ, pokiaľ ide o inšpekcie a audit systémov moderovania obsahu, odporúčacích systémov a online reklamy na veľkých online platformách. To na druhej strane zefektívni opatrenia na presadzovanie a opatrenia dohľadu, keďže súčasný systém sa do veľkej miery spolieha na obmedzenú schopnosť dohľadu v malom počte členských štátov. Návrh však treba vylepšiť, aby sa zabezpečilo účinné a rýchle presadzovanie a náprava pre spotrebiteľov. Akt o digitálnych službách musí zahŕňať prostriedky nápravy vrátane náhrady škody pre spotrebiteľov, keď podniky nedodržiavajú svoje povinnosti vyplývajúce z aktu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V návrhu sa uvádza, že Komisia stanoví komplexný rámec na nepretržité monitorovanie výstupov, výsledkov a vplyvu tohto legislatívneho nástroja v deň začatia jeho uplatňovania. Na základe zavedeného programu monitorovania sa hodnotenie nástroja predpokladá do piatich rokov od jeho nadobudnutia účinnosti. EHSV sa domnieva, že nejde o primeraný časový rámec, ktorý podnieti dôveru v trh a verejnosti a zabezpečí súlad s revíziou smernice o elektronickom obchode. Komisia by mala zabezpečiť pravidelné hodnotenie každé dva roky. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | O pravidlách by sa malo účinne informovať a nemali by poškodzovať obraz EÚ. Ochrana občanov EÚ a ochrana spotrebiteľov by mali byť jedným z hlavných bodov budúceho oznámenia a presadzovania práva. EÚ musí zostať otvoreným miestom pre spoločnosti, pracovníkov a občanov, a to aj z krajín mimo EÚ. Toto nariadenie by sa nemalo považovať za bremeno alebo prekážku, ale skôr za vyvážený prístup k regulácii internetu v 21. storočí, ktorým sa stanovujú normy pre lepšie a spravodlivejšie digitálne hospodárstvo a bezpečnejší online priestor a zabezpečuje dynamická demokracia. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Základné práva

| 5.1. | Práva pracovníkov, vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa, ochrana súkromia a osobných údajov a základné slobody, ako je sloboda podnikania a poskytovania služieb a sloboda prejavu, myslenia a názoru, musia byť náležite zaručené a chránené v súlade s príslušnými právnymi predpismi a Chartou základných práv. Cieľom návrhu by malo byť dosiahnuť v tejto súvislosti spravodlivú rovnováhu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Dôležitým aspektom návrhu je spravodlivosť konaní. To však nemusí stačiť na zabezpečenie skutočnej a účinnej spravodlivosti, pokiaľ nie sú stimuly riadne zosúladené. Široké vymedzenie nezákonného obsahu, alebo podľa niektorých „škodlivého obsahu“, môže viesť k obmedzovaniu slobody prejavu a názoru. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ľudská dôstojnosť je chránená prísnymi a jasnými predpismi na ochranu občanov a spotrebiteľov. Tieto aspekty zohrávajú v návrhu dôležitú úlohu a mali by sa zachovať. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Rámec navrhovaný v akte o digitálnych službách poskytuje orgánom správne nástroje na predchádzanie, monitorovanie a reakciu, pokiaľ ide o manipuláciu, riziko diskriminácie a iné zneužitie. EHSV sa domnieva, že EÚ a jej členské štáty musia investovať značné prostriedky a zabezpečiť, aby sa využívali v prospech celej spoločnosti. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | V záujme zmiernenia diskriminačného rizika EHSV naliehavo žiada, aby EÚ a jej členské štáty investovali dostatočné zdroje na kontrolu algoritmov používaných platformami a dohľad nad nimi. EHSV oceňuje zlepšený prístup k údajom a algoritmom a odporúča, aby bol zaručený pre verejné orgány na všetkých úrovniach, ako aj pre akreditovaných nezávislých výskumných pracovníkov, a to aj z nezávislej občianskej spoločnosti, ktorí pracujú vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

5.5.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Konzultácia Európskej komisie o zlepšení pracovných podmienok v kontexte práce pre platformy.

1

(2)  Stanovisko EHSV na tému Akt o digitálnych trhoch (pozri stranu 64 tohto úradného vestníka).

2

Akt o digitálnych trhoch

(3)  Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 57.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 92.

4

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/76

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade – Stratégia kybernetickej bezpečnosti EÚ v digitálnej dekáde

[JOIN(2020) 18 final]

(2021/C 286/14)

| Spravodajca: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Spravodajca:

Philip VON BROCKDORFF

| Konzultácia | Európska komisia 21. 4. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 31. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 238/0/3 |

Konzultácia

Európska komisia 21. 4. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

31. 3. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

238/0/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) považuje navrhovanú stratégiu za pozitívny krok smerom k ochrane vlád, občanov a podnikov v celej EÚ pred globálnymi kybernetickými hrozbami a k zaisteniu hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zastáva názor, že štátne subjekty musia mať k dispozícii dodatočné zdroje financovania, aby bolo možné investovať do infraštruktúry kybernetickej bezpečnosti a účinne reagovať na krízy, ako je pandémia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta návrhy na vybudovanie siete centier bezpečnostných operácií (SOC) v celej EÚ a odporúčanie pre Agentúru Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA), aby spolupracovala so všetkými zainteresovanými stranami s cieľom obmedziť riziká, ktoré predstavuje technológia 5G. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV tiež víta návrh na ďalší rozvoj úlohy Europolu ako centra expertízy v oblasti počítačovej kriminality. Za dôležitú sa považuje aj spolupráca s komunitou viacerých zainteresovaných strán, ako aj na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV upozorňuje na nedostatok zručností v oblasti kybernetickej bezpečnosti a odporúča vytvorenie celoeurópskeho nástroja pre kariérne možnosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktorý jednotlivcom pomôže identifikovať kariérne možnosti a budovať a rozvíjať kariéru v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV upozorňuje na problém dezinformácií. Šírenie dezinformácií by mohlo mať vážne dôsledky, a preto by predchádzanie dezinformáciám malo byť súčasťou každej stratégie kybernetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV odporúča, aby sa všetky zahraničné investície do strategických odvetví v Únii realizovali v súlade s bezpečnostnou politikou EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV varuje pred nástupom kvantových počítačov a rizikami, ktoré predstavujú. Preto je potrebný prechod na kvantovo odolnú alebo postkvantovú kryptografiu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV odporúča, aby sa stratégia kybernetickej bezpečnosti Komisie pravidelne aktualizovala – v každom prípade aspoň každé dva roky – s cieľom účinne reagovať na budúce technológie a riziká. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV napokon poukazuje na význam sociálneho dialógu pri navrhovaní politík v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré účinne chránia jednotlivcov v prípade práce na diaľku a všeobecnejšie pri online činnosti. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Oznámenie Európskej komisie

| 2.1. | Cieľom tohto oznámenia je zdôrazniť záväzok EÚ chrániť online prostredie zabezpečením čo najvyššej možnej slobody a bezpečnosti v prospech svojich občanov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisia v oznámení načrtáva víziu EÚ v tejto oblasti, vymedzuje úlohy a zodpovednosti a navrhuje konkrétne činnosti na úrovni EÚ zamerané na poskytovanie silnej a účinnej ochrany pri súčasnom zabezpečení práv občanov v snahe zaistiť bezpečnosť a ochranu online prostredia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cieľom navrhovaných opatrení je:






  — | dosiahnuť kybernetickú odolnosť zlepšením kapacít, pripravenosti, spolupráce, výmeny informácií a informovanosti v oblasti bezpečnosti sietí a informácií pre verejný a súkromný sektor a na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

dosiahnuť kybernetickú odolnosť zlepšením kapacít, pripravenosti, spolupráce, výmeny informácií a informovanosti v oblasti bezpečnosti sietí a informácií pre verejný a súkromný sektor a na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ,

| — | štandardizovať postupnosť procesov v záujme kybernetickej obrany v celej Únii, ako aj vytvoriť databázu obsahujúcu relevantné informácie na poskytovanie spravodajských informácií o hrozbách na podporu dotknutého odvetvia alebo hospodárstva, |
| --- | --- |

—

štandardizovať postupnosť procesov v záujme kybernetickej obrany v celej Únii, ako aj vytvoriť databázu obsahujúcu relevantné informácie na poskytovanie spravodajských informácií o hrozbách na podporu dotknutého odvetvia alebo hospodárstva,

| — | radikálne znížiť počítačovú kriminalitu posilnením odborných znalostí osôb zodpovedných za jej vyšetrovanie a stíhanie, prijatím koordinovanejšieho prístupu medzi orgánmi presadzovania práva v celej Únii a posilnením spolupráce s inými aktérmi, |
| --- | --- |

—

radikálne znížiť počítačovú kriminalitu posilnením odborných znalostí osôb zodpovedných za jej vyšetrovanie a stíhanie, prijatím koordinovanejšieho prístupu medzi orgánmi presadzovania práva v celej Únii a posilnením spolupráce s inými aktérmi,

| — | zaviesť celoeurópske vzdelávanie a certifikáciu pre odborníkov, ktorí spĺňajú požiadavky na kvalifikovaných expertov na počítačovú kriminalitu s cieľom dosiahnuť jednotnú úroveň zručností v celej Únii, |
| --- | --- |

—

zaviesť celoeurópske vzdelávanie a certifikáciu pre odborníkov, ktorí spĺňajú požiadavky na kvalifikovaných expertov na počítačovú kriminalitu s cieľom dosiahnuť jednotnú úroveň zručností v celej Únii,

| — | rozvíjať politiku EÚ a spôsobilostí v oblasti kybernetickej obrany v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky, |
| --- | --- |

—

rozvíjať politiku EÚ a spôsobilostí v oblasti kybernetickej obrany v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky,

| — | podporovať priemyselné a technologické zdroje potrebné na využívanie jednotného digitálneho trhu. Pomôže to stimulovať vznik európskeho priemyslu a európskeho trhu s bezpečnými informačnými a komunikačnými technológiami (IKT). Tieto opatrenia prispejú k rastu a konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ a zvýšia verejné a súkromné výdavky na výskum a vývoj v oblasti kybernetickej bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

podporovať priemyselné a technologické zdroje potrebné na využívanie jednotného digitálneho trhu. Pomôže to stimulovať vznik európskeho priemyslu a európskeho trhu s bezpečnými informačnými a komunikačnými technológiami (IKT). Tieto opatrenia prispejú k rastu a konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ a zvýšia verejné a súkromné výdavky na výskum a vývoj v oblasti kybernetickej bezpečnosti,

| — | posilniť medzinárodnú politiku EÚ v oblasti kybernetického priestoru s cieľom presadzovať základné hodnoty EÚ, vymedziť normy zodpovedného správania, presadzovať uplatňovanie existujúceho medzinárodného práva v kybernetickom priestore a pomáhať krajinám mimo EÚ pri budovaní kapacít v oblasti kybernetickej bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

posilniť medzinárodnú politiku EÚ v oblasti kybernetického priestoru s cieľom presadzovať základné hodnoty EÚ, vymedziť normy zodpovedného správania, presadzovať uplatňovanie existujúceho medzinárodného práva v kybernetickom priestore a pomáhať krajinám mimo EÚ pri budovaní kapacít v oblasti kybernetickej bezpečnosti,

| — | vypracovať a zaviesť bezpečnostnú značku EÚ pre produkty, služby a technológie, ktoré spĺňajú normy kybernetickej bezpečnosti a požiadavky na ňu. |
| --- | --- |

—

vypracovať a zaviesť bezpečnostnú značku EÚ pre produkty, služby a technológie, ktoré spĺňajú normy kybernetickej bezpečnosti a požiadavky na ňu.

| 2.4. | Navrhovaná stratégia sa týka bezpečnosti základných služieb, ako sú nemocnice, elektrizačné sústavy a železnice a stále rastúceho množstva pripojených zariadení v našich domovoch, kanceláriách a továrňach, budovania kolektívnych kapacít s cieľom reagovať na závažné kybernetické útoky a spolupracovať s partnermi na celom svete, aby sa zabezpečila medzinárodná bezpečnosť a stabilita v kybernetickom priestore. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Keďže kybernetickobezpečnostné hrozby majú takmer vždy cezhraničný charakter a kybernetický útok v jednej krajine môže zasiahnuť buď skupinu členských štátov alebo celú EÚ, Komisia takisto navrhuje zriadiť spoločnú kybernetickú jednotku s cieľom zabezpečiť najúčinnejšiu reakciu na kybernetické hrozby využitím spoločných zdrojov a odborných znalostí, ktoré majú EÚ a členské štáty k dispozícii. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Stratégia v objeme 2 miliardy EUR sa bude financovať v rámci programu EÚ Digitálna Európa a programu Horizont Európa a okrem toho investície poskytnú aj členské štáty a súkromný sektor. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | V súčasnosti sa kybernetická bezpečnosť všeobecne považuje za neoddeliteľnú súčasť fungovania inštitúcií a agentúr EÚ, ako aj každého členského štátu a jeho hospodárstva. Kybernetická bezpečnosť má zásadný význam pre podporu energetickej infraštruktúry Únie a zavádzania inteligentných sietí (1), ako aj digitalizácie a ekologizácie hospodárstiev EÚ. Rovnako dôležité je, aby kybernetická bezpečnosť zaručovala ochranu a zachovanie základných práv a slobôd občanov. Zaručenie ochrany práv a slobôd je obzvlášť dôležité, pretože kybernetické útoky by mohli negatívne ovplyvniť občanov a domácnosti (ako aj podniky, organizácie a verejné služby). Nedávny počítačový útok na nemocničné zariadenie v Tournai v Belgicku je príkladom ohrozenia nielen fyzického majetku, ale aj ľudského života, pretože chirurgické zákroky sa museli odložiť (2). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Podľa združenia DIGITALEUROPE (3) kybernetické hrozby predstavujú hlavnú prekážku na ceste Európy k prosperite. Na celosvetovej úrovni sa hospodárske straty v dôsledku počítačovej kriminality odhadovali do konca roka 2020 na 2,5 bilióna EUR a 74 % svetových podnikov môže očakávať, že sa v roku 2021 stanú obeťami hekerov. Napriek tomu len 32 % európskych podnikov zaviedlo politiky v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Kybernetické hrozby si jednoznačne a nevyhnutne vyžadujú koordinovanú reakciu a stratégiu kybernetickej bezpečnosti na úrovni EÚ, ktorá dokáže reagovať na súčasné výzvy a chrániť organizácie a občanov pred nasledujúcou generáciou kybernetických hrozieb. Týka sa to najmä verejných služieb, kde sa spracúva veľké množstvo osobných a citlivých údajov a ktoré je potrebné chrániť. Okrem toho je potrebné posilniť smerovanie k európskej dátovej suverenite a zachovaniu dôvernosti údajov v rámci Únie prostredníctvom kybernetickej a digitálnej odolnosti, čo zase zvýši prosperitu v rámci EÚ. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Potenciálne hospodárske straty vyplývajúce z kybernetických útokov sú obrovské a zahŕňajú:






  — | stratu duševného vlastníctva a dôverných obchodných informácií, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

stratu duševného vlastníctva a dôverných obchodných informácií,

| — | online podvody a finančné trestné činy, ktoré sú často výsledkom ukradnutých informácií o totožnosti, |
| --- | --- |

—

online podvody a finančné trestné činy, ktoré sú často výsledkom ukradnutých informácií o totožnosti,

| — | finančná manipulácia s použitím ukradnutých citlivých obchodných informácií o potenciálnych fúziách alebo predchádzajúca vedomosť o obsahu správ o výkonnosti kótovaných spoločností, |
| --- | --- |

—

finančná manipulácia s použitím ukradnutých citlivých obchodných informácií o potenciálnych fúziách alebo predchádzajúca vedomosť o obsahu správ o výkonnosti kótovaných spoločností,

| — | alternatívne náklady vrátane narušenia výroby alebo služieb a znížená dôvera v online činnosti, |
| --- | --- |

—

alternatívne náklady vrátane narušenia výroby alebo služieb a znížená dôvera v online činnosti,

| — | náklady na zabezpečenie sietí, ako je nákup kybernetického poistenia (4) a náklady na zotavenie sa z kybernetických útokov, |
| --- | --- |

—

náklady na zabezpečenie sietí, ako je nákup kybernetického poistenia (4) a náklady na zotavenie sa z kybernetických útokov,

| — | poškodenie dobrého mena a riziko zodpovednosti pre podnik, ktorý sa stal obeťou hekerského útoku, a jeho značky vrátane dočasného poklesu hodnoty akcií. |
| --- | --- |

—

poškodenie dobrého mena a riziko zodpovednosti pre podnik, ktorý sa stal obeťou hekerského útoku, a jeho značky vrátane dočasného poklesu hodnoty akcií.

| 3.4. | Je dôležité poznamenať, že podľa najnovšej správy o hospodárskom vplyve počítačovej kriminality vypracovanej Centrom pre strategické a medzinárodné štúdie (CSIS) má počítačová kriminalita najzávažnejšie dôsledky pre európske hospodárstvo na úrovni 0,84 % HDP EÚ v porovnaní s 0,78 % v prípade Severnej Ameriky. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vzhľadom na uvedené skutočnosti navrhovaná stratégia, ktorej predchádzalo obdobie rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými stranami, nemohla prísť v lepšom čase. Odborníci totiž predpovedajú, že počet pripojených zariadení na celom svete sa do roku 2025 zvýši na 25 miliárd. Očakáva sa, že štvrtina týchto zariadení sa bude nachádzať v Európe. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Stratégia bola ohlásená v čase, keď mali byť podľa zverejnených informácií počítače vo federálnych vládnych agentúrach Spojených štátov amerických terčom kybernetického útoku zameraného proti americkej spoločnosti, ktorá vyvíja pre podniky softvér na riadenie sietí a IT systémov. Tento útok zasiahol aj stovky amerických spoločností, pretože hekeri pridali malvér do aktualizácie softvéru, ktorý si stiahli tisícky klientov tejto zasiahnutej americkej spoločnosti. Tento incident ukazuje, ako by orgány verejnej správy, podniky vo všetkých odvetviach a spoločnosť ako celok mohli byť vystavené riziku kybernetického útoku. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Preto nie je prekvapujúce, že do rozsahu pôsobnosti stratégie sú zahrnuté kľúčové sektory, ako sú poskytovatelia údajov a cloudu, telekomunikácie, vládne systémy IT a výroba. Ďalšie dôležité kybernetickobezpečnostné hrozby by mohli vzniknúť v súvislosti s aplikáciami na sledovanie kontaktov, ako sú napríklad aplikácie, ktoré sa používajú v súvislosti s ochorením COVID-19. Zabezpečenie aplikácií na sledovanie kontaktov očividne prispieva k zvýšeniu dôvery verejnosti v ochranu súkromných údajov, pokiaľ ide o opatrenia súvisiace s ochorením COVID-19, ktoré sa považujú za nevyhnutné v reakcii na pandémiu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pandémia COVID-19 urýchlila zmenu pracovných modelov, pričom až 40 % pracovníkov EÚ prešlo v roku 2020 na prácu na diaľku (5). Odhaduje sa však, že 40 % používateľov EÚ malo v roku 2020 problémy súvisiace s bezpečnosťou, pričom kybernetické útoky zasiahli viac ako 12 % podnikov. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV považuje navrhovanú stratégiu za krok správnym smerom k ochrane vlád, občanov a podnikov v celej EÚ pred globálnymi kybernetickými hrozbami a k zabezpečeniu vedúceho postavenia v kybernetickom priestore, pričom sa zároveň umožní, aby všetci mohli využívať výhody internetu a využívania technológií. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV sa domnieva, že kybernetická bezpečnosť je nevyhnutná na ochranu hospodárskej činnosti a posilnenie hospodárskeho rastu, ako aj na zaisteni dôvery používateľov v online činnosti. Súhlasí tiež s tým, že sú potrebné odvážne kroky na zabezpečenie toho, aby Európania mohli bezpečne využívať inovácie, prepojenosť a automatizáciu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV uznáva, že hospodárske odvetvia EÚ sú čoraz viac digitálne závislé a vzájomne prepojené. Došlo aj k obrovskému rozšíreniu používania zariadení internetu vecí spotrebiteľmi a podnikmi, ako aj v priemyselnom prostredí, ako je výroba, pričom finančné technológie a regulačné technológie sa stali súčasťou každodenného života. Zavádzanie technológie 5G sa zrýchlilo a nedávno kríza spôsobená ochorením COVID-19 urýchlila digitálnu transformáciu mnohých podnikov a orgánov verejnej správy, čo ich prinútilo vykonávať obchodnú činnosť na diaľku takmer zo dňa na deň, a to vo veľkej miere s využitím služieb založených na cloude. Takýto vývoj si vyžaduje účinnú, rýchlu a inkluzívnu reakciu na kybernetickú bezpečnosť. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tieto zmeny zvýšili úroveň kritického rizika pre orgány verejnej správy a priemyselné odvetvia. EHSV podporuje novú stratégiu kybernetickej bezpečnosti a súbor jej návrhov na zlepšenie kybernetickej odolnosti v EÚ aj mimo nej. Hoci sa verejné subjekty môžu uchádzať o financovanie zo zdrojov EÚ v rámci rôznych programov, ktoré podporujú investície v tejto oblasti, ako napríklad Horizont 2020/Horizont Európa, EHSV zastáva názor, že štátne alebo čiastočne štátom vlastnené subjekty môžu potrebovať ďalšie možnosti financovania, aby bolo možné investovať do primeranej infraštruktúry kybernetickej bezpečnosti a zabezpečiť adekvátnu bezpečnosť dodávok pre občanov, a to predovšetkým v čase krízy ako napríklad počas pandémie. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Návrh Európskej komisie vybudovať sieť centier bezpečnostných operácií (SOC) v celej EÚ, ktorá by vo väčšej miere využívala umelú inteligenciu a strojové učenie na zlepšenie odhaľovania hrozieb a incidentov, ich analýz a rýchlosti reakcie, je dôležitý a prichádza v správnom čase. EHSV uznáva, že je čoraz zložitejšie predchádzať úspešným kybernetickým útokom neautomatizovaným spôsobom, a to z dôvodu obrovského počtu denných upozornení, ktorými sa bezpečnostné tímy musia zaoberať, ako aj z dôvodu všeobecného nedostatku špecializovaného personálu v tejto oblasti. To znamená, že automatizácia SOC je nevyhnutná. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV víta ciele a opatrenia v oblasti bezpečnosti technológie 5G, ktoré budú nevyhnutné na zmiernenie nových rizík vyplývajúcich z rastúceho rozsahu útokov, ktoré vzniknú v súvislosti s infraštruktúrami piatej generácie. EHSV podporuje najmä výzvu, aby Agentúra Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA) a členské štáty spolupracovali so všetkými zainteresovanými stranami s cieľom lepšie pochopiť nové bezpečnostné technológie a spôsobilosti 5G, ako aj hrozby. V stratégii sa jasne uznáva, že využívanie nových technológií 5G, ako je virtualizácia sietí, vrstvená architektúra sietí (tzv. network slicing) a edge computing, má určité špecifické zraniteľné miesta, ktoré si vyžadujú dodatočné bezpečnostné opatrenia. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV tiež víta návrh ďalej rozvíjať úlohu Europolu ako centra expertízy v oblasti počítačovej kriminality s cieľom podporiť vnútroštátne orgány presadzovania práva, ako aj zvýšiť financovanie a posilniť mandát CERT-EU. Oba subjekty zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore úsilia v oblasti kybernetickej bezpečnosti v celej EÚ. Toto úsilie nepochybne prispeje k zlepšeniu kybernetickej bezpečnosti inštitúcií a agentúr EÚ, ako aj mimo nich. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV oceňuje, že v rámci stratégie sa kladie dôraz na medzinárodnú spoluprácu EÚ, napríklad prostredníctvom kybernetickej diplomacie v medzinárodných vzťahoch, intenzívnejších dvojstranných dialógov o kybernetickej bezpečnosti a budovania kybernetických kapacít v tretích krajinách. Kybernetickobezpečnostné hrozby majú nielen regionálny ale aj globálny charakter, a preto účinné politiky na boj proti nim musia byť tiež globálne. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV takisto konštatuje, že v stratégii sa zdôrazňuje význam dialógu a spolupráce v rámci komunity viacerých zainteresovaných strán, najmä prostredníctvom pravidelných výmen so súkromným a verejným sektorom, sociálnymi partnermi a akademickou obcou. Tento prístup je vítaný a bude nevyhnutný na ďalšie rozpracovanie návrhov obsiahnutých v stratégii a na riešenie dôležitých udalostí, ako sú bezpečnostné výzvy, ktoré predstavuje práca na diaľku. Vstup všetkých príslušných zainteresovaných strán by mal pokračovať, keďže úroveň technológií používaných v počítačovej kriminalite je sofistikovanejšia. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV víta dôraz, ktorý sa kladie na rozvoj príslušných zručností na ochranu pred kybernetickými hrozbami vo všeobecnosti. Pre väčšinu európskych podnikov, a najmä malé a stredné podniky, však zostáva veľkým problémom v boji proti kybernetickobezpečnostným hrozbám narastajúci nedostatok zručností. EHSV sa domnieva, že tento nedostatok zručností možno riešiť len prostredníctvom celoeurópskeho nástroja pre kariérne možnosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktorý jednotlivcom pomôže identifikovať, budovať a rozvíjať kariérne možnosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti zlepšením pochopenia vedomostí, zručností a schopností potrebných na to, aby mohli začať kariéru v oblasti kybernetickej bezpečnosti, preorientovať sa na ňu a napredovať v nej. Tento nástroj by mal zahŕňať aj osobitné programy, ktoré sa zaoberajú prístupnosťou a rozmanitosťou v kybernetickobezpečnostnom priestore. Úloha inštitúcií odborného vzdelávania a prípravy sa považuje za rozhodujúcu pre podporu celoeurópskeho nástroja pre kariérne možnosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti. EÚ by sa okrem toho mala čoraz viac usilovať o spoločné výskumné iniciatívy (v rámci EÚ a mimo nej) s cieľom vyškoliť zručných a kvalifikovaných odborníkov v oblasti kybernetickej bezpečnosti inkluzívnym spôsobom vzhľadom na vývoj úlohy technológií pri vytváraní inkluzívnejšieho pracoviska a spoločnosti. Napokon by sa mali aktívne zvážiť opatrenia, ktorými by sa študenti a študentky motivovali k tomu, aby absolvovali univerzitné štúdium v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a to poskytovaním štipendií na bakalárske, magisterské a postgraduálne štúdium kybernetickej bezpečnosti výmenou za službu v inštitúciách a agentúrach EÚ, ako aj vo verejných službách v krajinách EÚ po získaní diplomu. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV konštatuje, že jedným z aspektov, ktorým sa stratégia kybernetickej bezpečnosti nezaoberá, je prepojenie medzi kybernetickou bezpečnosťou a dezinformáciami. EHSV sa konkrétne odvoláva na štúdiu, ktorú zadala tematická sekcia Európskeho parlamentu pre práva občanov a ústavné veci (6). V ére internetového kybernetického priestoru by šírenie dezinformácií mohlo mať vážne dôsledky. Cezhraničné útoky sa môžu zamerať na informačné centrá, vládne alebo európske inštitúcie, aby šírili dezinformácie, a takéto útoky by tiež mohli znížiť dôveru vo verejné orgány. Preto je potrebné, aby sa v každej stratégii kybernetickej bezpečnosti kládol dôraz na predchádzanie dezinformáciám. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV tiež konštatuje, že zahraničné investície do strategických odvetví, akvizícia kritických aktív, technológií a infraštruktúry v Únii a dodávanie kritických zariadení môžu takisto predstavovať riziká pre bezpečnosť EÚ. V tejto súvislosti a v súlade s platnými pravidlami verejného obstarávania EHSV odporúča, aby sa pri zadávaní zákaziek kládol väčší dôraz na bezpečnostné hľadiská. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV rovnako pripomína, že bezpečnosť súčasného kryptografického softvéru a systémov ohrozuje nástup kvantových počítačov, ktoré by mali byť verejne dostupné o desaťročie alebo skôr. Z tohto dôvodu je potrebný prechod na kvantovo odolnú alebo postkvantovú kryptografiu. Dokazujú to celosvetové iniciatívy na štandardizáciu postkvantových kryptografických systémov, ako je normalizačný proces pre pokvantovú kryptografiu amerického Národného ústavu pre normy a technológie (National Institute of Standards and Technology – NIST), pracovná skupina Európskeho inštitútu pre telekomunikačné normy (ETSI) pre kvantovú kryptografiu a súťaž v oblasti pokvantovej kryptografie Čínskej asociácie pre kryptologický výskum. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV odporúča preskúmať národné stratégie kybernetickej bezpečnosti, aby sa zabezpečil súlad so stratégiou Komisie a aby sa zaistilo, že rozhodnutia prijaté na úrovni členských štátov budú v súlade s návrhmi obsiahnutými v stratégii Komisie. Celoeurópska stratégia, ako aj vnútroštátne stratégie by sa mali zblížiť tak, aby sa v súčasnosti a v budúcnosti kybernetické hrozby účinne riešili. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Keďže budúce riziká sú vo veľkej miere nepredvídateľné a s odkazom na bod 4.13 tohto stanoviska EHSV odporúča, aby sa stratégia kybernetickej bezpečnosti Komisie pravidelne aktualizovala – v každom prípade aspoň každé dva roky – s cieľom účinne reagovať na budúce technológie a riziká. Ako už bolo uvedené, zapojenie zainteresovaných strán a výskum na vysokej úrovni budú mať zásadný význam aj pri aktualizácii stratégií kybernetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.15.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Kybernetický útok na inteligentné siete by mohol mať vplyv na dodávky energie spotrebiteľom a podnikom.

1

(2)  https://www.databreaches.net/chwapi-hospital-hit-by-ransomware-operations-canceled-and-another-city-hit/.

2

(3)  https://www.digitaleurope.org/.

3

(4)  Rozsah kybernetického poistenia je samozrejme obmedzený. Pandémia COVID-19 totiž poukázala na skutočnosť, že hromadenie rizík je výzvou z hľadiska poistiteľnosti. Nedávna štúdia spoločnosti AON podporuje tvrdenie, že na poistenie pripadá len veľmi malá (5 %) časť výdavkov na pripravenosť voči kybernetickým hrozbám. Zistilo sa, že najdôležitejšími určujúcimi faktormi nákladov sú audit a odborná príprava.

4

(5)  Eurofound (2020), Living, working and COVID-19 (Život, práca a COVID-19), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg.

5

Living, working and COVID-19

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608864/IPOL_STU(2019)608864_EN.pdf.

6

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/82 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/82

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o počítačovom systéme na komunikáciu v cezhraničných občianskych súdnych konaniach a trestných konaniach (systém e-CODEX) a o zmene nariadenia (EÚ) 2018/1726

[COM(2020) 712 final – 2020/345(COD)]

(2021/C 286/15)

| Spravodajkyňa: | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Ozlem YILDIRIM

| Konzultácia | Európska komisia, 24. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 81 ods. 2 a článok 82 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 31. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 247/0/3 |

Konzultácia

Európska komisia, 24. 2. 2021

Právny základ

článok 81 ods. 2 a článok 82 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

31. 3. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

247/0/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta navrhovanú regulačnú iniciatívu, ktorú je potrebné doplniť o návrhy Európskeho parlamentu. Systém e-CODEX bude mať nepriamy pozitívny vplyv, pretože zjednodušuje a urýchľuje cezhraničné súdne konania a spoluprácu, čo tiež prispeje k zlepšeniu fungovania jednotného trhu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Treba poznamenať, že systém e-CODEX sa neobmedzuje iba na elektronickú justíciu. EHSV s výhľadom do budúcnosti odporúča zahrnúť ustanovenie, ktoré by otvorilo možnosti jeho využívania na iné účely inými orgánmi verejnej správy, napríklad na prenos elektronických zdravotných záznamov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV odporúča, aby Komisia do rozsahu pôsobnosti nariadenia zahrnula aspekt rozšíriteľnosti. Systém e-CODEX sa zatiaľ prevádzkuje v niekoľkých členských štátoch, ktoré sú zároveň počiatočnými sponzormi tohto projektu. Súčasný projekt e-CODEX však treba rozšíriť a pokračovať v jeho bezproblémovom uplatňovaní vo všetkých členských štátoch, čo je aj zámerom navrhovaného nariadenia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Digitalizácia spoločnosti, hospodárstva a administratívy sa zrýchľuje a predstavuje spoločný ambiciózny cieľ: je potrebné jasné prepojenie s touto skutočnosťou. Systém e-CODEX je okrem iných iniciatív hlavnou súčasťou „balíka opatrení v oblasti digitálnej justičnej spolupráce“ a infraštruktúry digitálnych služieb elektronickej justície. Keďže sa tento systém zameriava na spravodlivosť a základné práva, EHSV sa domnieva, že musí byť prepojený s komplexnou digitálnou stratégiou s názvom Formovanie digitálnej budúcnosti Európy (1), kľúčovým aspektom, ktorý sa v nariadení výslovne neuvádza. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vzhľadom na to, že agentúra eu-LISA nie je regulačná agentúra, EHSV sa domnieva, že v kapitole 2 navrhovaného nariadenia je potrebné venovať pozornosť transparentnosti rozhodovacieho procesu, zapájaniu členských štátov a ďalších príslušných zainteresovaných strán a potrebnej nezávislosti rozhodnutí, ktoré prijímajú orgány zapojené do jej riadenia. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Keďže systém e-CODEX pozostáva z balíka softvérových produktov, ktoré možno použiť na zriadenie prístupového bodu pre bezpečnú komunikáciu, hlavným cieľom tohto nariadenia musí byť zaručenie vysokého stupňa bezpečnosti, čo sa chápe ako potreba zaviesť bezpečnostné opatrenia na ochranu slobodného výkonu práv jednotlivca. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Jedným z bodov, ktorému by sa podľa EHSV mala venovať väčšia pozornosť, je skutočný a široký prístup k digitálnej spravodlivosti. Výhody systému e-CODEX musia presahovať rámec aspektov týkajúcich sa posilnenia riadiacich, prevádzkových a komunikačných kapacít. EHSV je presvedčený, že cieľom rozvoja digitálnej spravodlivosti musí byť zaručenie bezpečného, zabezpečeného, spoľahlivého a jednoduchého prístupu k spravodlivosti pre všetkých občanov EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV poukazuje na existujúce obavy, ktoré vyjadrili rôzne zainteresované strany a členské štáty v súvislosti s tým, či sa bude zásada nezávislosti súdnictva pri nepretržitom fungovaní a ďalšom rozvoji systému e-CODEX zo strany agentúry eu-LISA uplatňovať v dostatočnej miere. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Kontext a zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Systém e-CODEX (Komunikácia v oblasti elektronickej justície prostredníctvom výmeny údajov on-line) bol spustený v rámci viacročného akčného plánu na roky 2009 – 2013 týkajúceho sa európskej elektronickej justície (2), a to najmä s cieľom podporiť digitalizáciu cezhraničných súdnych konaní a uľahčiť komunikáciu medzi justičnými orgánmi členských štátov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Systém e-CODEX je hlavným nástrojom na vytvorenie interoperabilnej a decentralizovanej komunikačnej siete medzi vnútroštátnymi informačnými systémami v cezhraničných občianskych súdnych konaniach a trestných konaniach. Ide o softvérový balík, ktorý umožňuje prepojenie medzi vnútroštátnymi systémami a umožňuje používateľom, ako sú justičné orgány, odborníci pracujúci v oblasti práva a verejnosť, rýchlo a bezpečne odosielať a prijímať dokumenty, právne formuláre, dôkazy a ďalšie informácie. Systém e-CODEX pozostáva z balíka softvérových produktov, ktoré možno použiť na zriadenie prístupového bodu pre zabezpečenú komunikáciu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Systém e-CODEX patrí ku kľúčovým prvkom politiky Komisie v oblasti elektronickej justície na zlepšenie prístupu k spravodlivosti v členských štátoch a na zefektívnenie justície a je súčasťou akčného plánu na roky 2019 – 2023 týkajúceho sa európskej elektronickej justície (3). Ako hlavný nástroj pre bezpečnú digitálnu komunikáciu v cezhraničných súdnych konaniach je potvrdený aj v oznámení Komisie s názvom Digitalizácia justície v Európskej únii – súbor príležitostí (4). V súvislosti s digitálnym jednotným trhom, ktorý sa zameriava na poskytovanie vysokorýchlostných, zabezpečených a dôveryhodných infraštruktúr a služieb, boli riešenia na podporu elektronickej justície súčasťou akčného plánu pre elektronickú verejnú správu z roku 2016 (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Systém e-CODEX vyvinulo 21 členských štátov s účasťou ďalších tretích krajín/území a organizácií (6) v rokoch 2010 až 2016. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V súčasnosti riadi systém e-CODEX konzorcium členských štátov a ďalších organizácií financované z grantu EÚ. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Systém e-CODEX je potrebné spravovať tak, aby nebola ohrozená nezávislosť vnútroštátneho súdnictva. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisia predkladá návrh nariadenia s cieľom vytvoriť systém e-CODEX na úrovni EÚ a zveruje prevádzkové riadenie Agentúre Európskej únie na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA). Stabilné riadenie systému e-CODEX umožní, aby sa stal základným systémom výmeny elektronických správ na účely justičnej spolupráce na úrovni EÚ. Agentúra eu-LISA neprevezme riadenie systému e-CODEX skôr ako v júli 2023. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta navrhovanú regulačnú iniciatívu, ktorú je potrebné doplniť o návrhy Európskeho parlamentu. Systém e-CODEX bude mať nepriamy pozitívny vplyv, pretože zjednodušuje a urýchľuje cezhraničné súdne konania a spoluprácu, čo tiež prispeje k zlepšeniu fungovania jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Európa zastáva vedúce postavenie v digitálnej transformácii. Systém e-CODEX je katalyzátorom tejto transformácie v Európe a členských štátoch, a čo je dôležitejšie, medzi nimi. Prekračuje rámec funkčných požiadaviek v oblasti informačných technológií a dotýka sa kľúčových faktorov ako harmonizácia, kultúra, ľudské práva a ďalšie postupy, ktorými sa musia členské štáty zaoberať v rámci digitalizácie spoločnosti a hospodárstva. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Keďže toto nariadenie umožňuje občanom využívať zlepšený cezhraničný prístup k spravodlivosti, EHSV sa domnieva, že sa musí osobitne zaoberať aj nevyhnutným posilňovaním a harmonizáciou kapacít členských štátov v oblasti justičnej spolupráce. V prvom rade je potrebné vytvoriť digitálny ekosystém, ktorý podporuje systém e-CODEX a zabezpečuje interoperabilné a vzájomne prepojené prostredie. EHSV poukazuje na to, že zavádzanie informačných technológií v oblasti súdnictva v Európe sa doposiaľ líšilo. EHSV preto požaduje intenzívnejšiu spoluprácu a väčšiu konvergenciu vnútroštátnych justičných orgánov v rámci celej EÚ na rôznych úrovniach, pričom sa musia plne rešpektovať osobitné prvky vnútroštátnych systémov vrátane úloh a povinností rôznych zúčastnených aktérov. Na technickej úrovni je potrebné zaručiť, aby členské štáty mali podobnú úroveň automatizácie a technickú kapacitu na manipuláciu s veľkými elektronickými dokumentmi a ich uchovávanie, ako aj na prepájanie poskytovateľov služieb nanajvýš bezpečným spôsobom. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kľúčový význam má aj posilnenie dôvery v cezhraničné elektronické interakcie medzi občanmi, podnikmi a verejnými orgánmi. Vplyv nariadenia o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na európskom jednotnom trhu (ďalej len „nariadenie eIDAS“) na infraštruktúru a fungovanie systému e-CODEX nemožno prehliadnuť. Keďže sa týmto nariadením regulujú elektronické podpisy, elektronické transakcie, zainteresované subjekty a ich postupy, EHSV poznamenáva, že systém e-CODEX funguje ako účinný prostriedok širokej komunikácie. Jeho infraštruktúra musí fungovať v súlade s požiadavkami nariadenia eIDAS a umožňovať bezpečnú interoperabilitu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Treba poznamenať, že systém e-CODEX sa neobmedzuje iba na elektronickú justíciu. EHSV s výhľadom do budúcnosti odporúča zahrnúť ustanovenie, ktoré by otvorilo možnosti jeho využívania na iné účely inými orgánmi verejnej správy, napríklad na prenos elektronických zdravotných záznamov. Používanie systému e-CODEX nad rámec elektronickej justície prispeje k zabezpečeniu jeho dlhodobého využívania a povzbudí členské štáty k tomu, aby uskutočňovali potrebné investície do svojich infraštruktúr. Keďže sa týmto návrhom upravujú iba aspekty spravodlivosti, bolo by potrebné vypracovať rôzne legislatívne návrhy. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV podporuje systém e-CODEX, pretože umožňuje bezpečný elektronický prenos informácií a dokumentov v cezhraničných občianskych súdnych konaniach a trestných konaniach. Ako uvádza Komisia, toto nariadenie je potrebné z dvoch hlavných dôvodov: 1. stanovenie a zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti systému e-CODEX a 2. zverenie jeho riadenia, ďalšieho rozvoja a údržby agentúre eu-LISA. EHSV však pripomína, že účinné riadenie digitálnych súdnych systémov si vyžaduje udržateľnú a stabilnú technickú štruktúru, ako aj silnú infraštruktúru riadenia. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV odporúča, aby Komisia do rozsahu pôsobnosti nariadenia zahrnula aspekt rozšíriteľnosti. Systém e-CODEX sa zatiaľ prevádzkuje v niekoľkých členských štátoch, ktoré sú zároveň počiatočnými sponzormi tohto projektu. Súčasný projekt e-CODEX však treba rozšíriť a pokračovať v jeho bezproblémovom uplatňovaní vo všetkých členských štátoch, čo je aj zámerom navrhovaného nariadenia. EHSV zdôrazňuje, že je zodpovednosťou každého členského štátu zabezpečiť, aby jeho vnútroštátne informačné systémy a infraštruktúra fungovali správne, boli zabezpečené a aby sa zaručila ochrana osobných údajov a súkromia. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť pomôcť subjektom pôsobiacim mimo EÚ, najmä v krajinách pridružených k Európskej únii, vytvoriť súbor softvérových produktov systému e-CODEX. Rozšírenie rozsahu pôsobnosti projektu, ktoré by malo byť založené na jasnom modeli spolufinancovania, by prinieslo výhody všetkým zúčastneným stranám. Mala by sa zohľadniť potreba zabezpečiť rozšíriteľnosť a funkčnosť systému. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Zosúladenie a zjednotenie s hlavnými európskymi stratégiami

| 4.1.1. | Digitalizácia spoločnosti, hospodárstva a administratívy sa zrýchľuje a predstavuje spoločný ambiciózny cieľ: je potrebné jasné prepojenie s touto skutočnosťou. Systém e-CODEX je okrem iných iniciatív hlavnou súčasťou „balíka opatrení v oblasti digitálnej justičnej spolupráce“ a infraštruktúry digitálnych služieb elektronickej justície. Keďže sa tento systém zameriava na spravodlivosť a základné práva, EHSV sa domnieva, že musí byť prepojený s komplexnou digitálnou stratégiou s názvom Formovanie digitálnej budúcnosti Európy (7), kľúčovým aspektom, ktorý sa v nariadení výslovne neuvádza. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Podľa názoru EHSV sa pripravovaná legislatívna iniciatíva o umelej inteligencii, ktorú Komisia predstaví na jar 2021 (8), musí osobitne zaoberať úlohou riešení založených na umelej inteligencii pri umožňovaní riešení elektronickej justície, ako aj rizikami spojenými s využívaním riešení založených na umelej inteligencii justičnými orgánmi. Medzi možné prípady použitia patrí prediktívna justícia a súvisiace výzvy, využívanie platforiem na online riešenie sporov a používanie algoritmov pri vyšetrovaní trestných činov. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EHSV uznáva, že systém e-CODEX automaticky nezahŕňa používanie umelej inteligencie. V súdnych systémoch sa však umelá inteligencia čoraz viac využíva. Vzhľadom na tento nepriamy vzťah EHSV preto odporúča, aby sa prvé preskúmanie koordinovaného plánu v oblasti umelej inteligencie (9), ktoré je naplánované na prvý štvrťrok roku 2021, zaoberalo prepojením medzi umelou inteligenciou, digitálnou spravodlivosťou a systémom e-CODEX. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Účinné riadenie systému e-CODEX a jeho prevádzkové aspekty

| 4.2.1. | Vzhľadom na to, že agentúra eu-LISA nie je regulačnou agentúrou, EHSV sa domnieva, že v kapitole 2 navrhovaného nariadenia je potrebné venovať pozornosť transparentnosti rozhodovacieho procesu, zapájaniu členských štátov a ďalších príslušných zainteresovaných strán a potrebnej nezávislosti rozhodnutí, ktoré prijímajú orgány zapojené do jej riadenia. Napríklad a vzhľadom na to, že systém e-CODEX bude mať hlavnú skupinu potenciálnych používateľov, by sa mohla zahrnúť účasť právnikov na úrovni politiky a vykonávania s cieľom reagovať napríklad na potrebu zabezpečiť, aby systém e-CODEX podporoval rovnaké podmienky, pokiaľ ide o prístupnosť pre všetky zúčastnené strany, a spĺňal požiadavky právnikov. Odborníci zo súdno-právnej oblasti by preto mali byť systematicky zapojení a nemalo by sa s nimi len konzultovať. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV zdôrazňuje, že na prevádzkovej úrovni je potrebné objasniť niektoré aspekty, napríklad striktné vymedzenie otázok týkajúcich sa vnútorných záležitostí a otázku „jednotného kontaktného miesta“. Zároveň je potrebné zosúladiť formáty na predkladanie a výmenu dôkazov medzi jurisdikciami. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Pokiaľ ide o agentúru eu-LISA, musia sa jej poskytnúť dostatočné ľudské aj finančné zdroje. Na zdôraznenie tohto bodu EHSV opakovane pripomína svoje odporúčanie zabezpečiť potrebnú odbornú prípravu zamestnancov agentúry eu-LISA (10), najmä pracovníkov v oblasti IT, ktorá by mala obsahovať správne pochopenie toho, ako musí riadenie systému e-CODEX zaručovať nezávislosť súdnictva a právo na spravodlivý proces. Túto problematiku možno ďalej rozvinúť v článku 13 navrhovaného nariadenia. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Vysoký stupeň bezpečnosti na ochranu práv a slobôd

| 4.3.1. | Keďže systém e-CODEX pozostáva z balíka softvérových produktov, ktoré možno použiť na zriadenie prístupového bodu pre bezpečnú komunikáciu, hlavným cieľom tohto nariadenia musí byť zaručenie vysokého stupňa bezpečnosti, čo sa chápe ako potreba zaviesť bezpečnostné opatrenia na ochranu slobodného výkonu práv jednotlivca (11). EHSV sa tiež domnieva, že v kapitole 2 nariadenia o systéme e-CODEX treba zdôrazniť existenciu dohody o spolupráci, ktorú uzatvorila agentúra eu-LISA s Agentúrou EÚ pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA) (12). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Digitálne riešenia musia zabezpečiť vysokú úroveň ochrany súkromia a údajov. Vysoký stupeň bezpečnosti zahŕňa aj zabezpečenie harmonizovanej ochrany údajov na vnútroštátnej úrovni. EHSV pripomína, že je potrebné, aby prevádzkovatelia údajov v členských štátoch zaviedli vhodné technické a organizačné opatrenia, účinne uplatňovali zásady ochrany údajov a zabezpečili dostatočné finančné zdroje, ktoré to umožnia. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Bezpečnostné riziká sú čoraz nepredvídateľnejšie. EHSV uznáva, že posudzovanie a zmierňovanie rizika sú stredobodom ročného cyklu plánovania, základných operácií a podávania správ agentúry eu-LISA. EHSV sa domnieva, že okrem stratégií zmierňovania rizík a mapovania „hlavných rizík“ by agentúra eu-LISA mohla posilniť svoj rámec mapovaním možných rizík s neočakávanými výsledkami. Vďaka tomu sa táto agentúra stane odolnejšou a predvídavejšou. |
| --- | --- |

4.3.3.

5.   Dodržiavanie základných pracovných práv

5.1.   Prístup k digitálnej spravodlivosti pre všetkých ako spôsob zabezpečenia rovnosti a nediskriminácie

| 5.1.1. | Jedným z bodov, ktorému by sa podľa EHSV mala venovať väčšia pozornosť, je skutočný a široký prístup k digitálnej spravodlivosti. Výhody systému e-CODEX musia presahovať rámec aspektov týkajúcich sa posilnenia riadiacich, prevádzkových a komunikačných kapacít. EHSV je presvedčený, že cieľom rozvoja digitálnej spravodlivosti musí byť zaručenie bezpečného, zabezpečeného, spoľahlivého a jednoduchého prístupu k spravodlivosti pre všetkých občanov EÚ. Rovnosť prístupu sa musí stať ústredným prvkom nariadenia, aby sa tak zabránilo diskriminácii a nerovnostiam. EHSV odporúča, aby sa v nariadení o systéme e-CODEX lepšie zdôrazňovala skutočnosť, že občania musia mať skutočný prínos z rovnakej a účinnej právnej ochrany a prístupu k elektronickej justícii a súvisiacim digitálnym službám. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Výhody systému e-CODEX musí pocítiť a môcť využívať aj širšia verejnosť. V rámci cezhraničného aspektu justičné a cezhraničné orgány nie sú jedinými zainteresovanými stranami. Prostredie, v ktorom systém e-CODEX existuje, musí zahŕňať nielen justičné orgány a prístupové body systému e-CODEX, ale aj množstvo aktérov, ako sú občania, súdy, zamestnanci súdov, iní administratívni pracovníci a pracovníci v oblasti IKT, orgány presadzovania práva, notári, experti v oblasti digitálnych forenzných operácií, právnici a tretie strany, ktoré majú priamy alebo nepriamy prospech zo systému. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Vzhľadom na význam systému e-CODEX pri zabezpečovaní účinného prístupu občanov a podnikov k spravodlivosti by sa mal navyše zahrnúť aj odkaz na ochranu procesných práv. |
| --- | --- |

5.1.3.

5.2.   Rešpektovanie nezávislosti súdnictva a právo na spravodlivý proces

| 5.2.1. | Nezávislosť súdnictva je základom zásady deľby moci a jednou z hlavných zásad právneho štátu. Technológie by sa nemali používať na úkor dôsledného zabezpečovania spravodlivosti. Z tohto dôvodu EHSV vyzýva Komisiu, aby vykonala náležité posúdenie toho, či je systém používaný na vzájomné prepájanie vnútroštátnych systémov elektronickej justície schopný dodržiavať zásady spravodlivého procesu a riadneho konania. Takéto záruky sa uplatňujú najmä v prípade odovzdania systému e-CODEX agentúre eu-LISA. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | EHSV poukazuje na existujúce obavy, ktoré vyjadrili rôzne zainteresované strany a členské štáty v súvislosti s tým, či sa bude zásada nezávislosti súdnictva pri nepretržitom fungovaní a ďalšom rozvoji systému e-CODEX zo strany agentúry eu-LISA uplatňovať v dostatočnej miere. Súčasné ustanovenia návrhu týkajúce sa nezávislosti súdnictva nie sú uspokojivé. Vzhľadom na význam tejto zásady je potrebné dôraznejšie znenie. EHSV navyše žiada, aby sa objasnilo, ako navrhovaná štruktúra riadenia systému e-CODEX účinne zabezpečí uplatňovanie tejto zásady v praxi. |
| --- | --- |

5.2.2.

5.3.   Rešpektovanie základných práv a odkaz na ne

| 5.3.1. | EHSV zdôrazňuje skutočnosť, že toto nariadenie musí byť v súlade so základnými právami a zásadami zakotvenými predovšetkým v Charte základných práv Európskej únie a uznanými v ústavách členských štátov. Patrí medzi ne právo na bezpečnosť, právo na účinný prostriedok nápravy a zásady zákonnosti a primeranosti. EHSV poukazuje na to, že ochrana týchto práv závisí aj od podmienok, za ktorých sa do týchto práv môže zasahovať, a od toho, kto o tom môže rozhodovať. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Používanie digitálnych technológií by nemalo oslabovať právo na spravodlivý proces a účinný prostriedok nápravy. To je obzvlášť dôležité, pokiaľ ide o: rovnosť príležitostí oboch strán na predloženie svojich argumentov (zásada rovnosti zbraní); právo oboznámiť sa so všetkými predloženými dôkazmi a pripomienkami a vyjadriť sa k nim (kontradiktórne konanie); právo na verejné vypočutie; nezasahovanie do práva na obhajobu v trestnom konaní. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Návrh musí obsahovať konkrétny odkaz na uplatniteľnosť hlavy VI Charty základných práv EÚ s názvom „Spravodlivosť“ a na jej článok 47 |
| --- | --- |

5.3.3.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 67 final.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 75, 31.3.2009, s. 1.

2

(3)  Regulation (EU) 2018/1726.

3

(4)  COM(2020) 710 final.

4

(5)  COM(2016) 179 final.

5

(6)  Jersey, Nórsko, Turecko, Rada advokátskych komôr a združení právnikov Európy (CCBE) a Rada notárstiev Európskej únie (CNUE).

6

(7)  COM(2020) 67 final.

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/headlines/eu-affairs/20201208STO93329/coming-up-eu-spearheads-efforts-for-recovery-in-2021.

8

(9)  COM(2018) 795 final https://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/ALL/?uri=CELEX:52018DC0795

9

(10)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 48.

10

(11)  Stanovisko EESC-2020-05923, prijaté na plenárnom zasadnutí v apríli 2021, (pozri stranu 76 tohto úradného vestníka).

11

(12)  https://www.enisa.europa.eu/publications/artificial-intelligence-cybersecurity-challenges.

12

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/88

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Digitalizácia justície v Európskej únii – Súbor príležitostí

[COM(2020) 710 final]

(2021/C 286/16)

| Spravodajca: | João NABAIS |
| --- | --- |

Spravodajca:

João NABAIS

| Žiadosť | 21. 4. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 31. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 237/2/9 |

Žiadosť

21. 4. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

31. 3. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

237/2/9

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta oznámenie ako základný a účinný krok k digitalizácii justície. Je mimoriadne dôležité podporovať členské štáty na vnútroštátnej úrovni pri uskutočňovaní tejto zmeny tým, že sa im poskytnú nielen potrebné finančné prostriedky, ale aj nástroje. S touto podporou možno rozšíriť digitalizáciu súdnictva na európsku úroveň a zaviesť mechanizmy, ktoré umožnia väčšiu cezhraničnú spoluprácu medzi justičnými orgánmi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV konštatuje, že súčasný stav je naprieč členskými štátmi veľmi rôznorodý, pričom existujú rozmanité vnútroštátne IT nástroje, čo vedie k tomu, že členské štáty nevyužívajú niektoré mechanizmy, ako napríklad e-CODEX (1), konzistentným spôsobom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Podľa EHSV je preto čoraz dôležitejšie stanoviť pravidlá pre homogénnejší prístup jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že digitalizácia justície je kľúčovým nástrojom na zabezpečenie skutočnej spolupráce medzi orgánmi členských štátov v boji proti trestnej činnosti, ktorá vážne poškodzuje európsky priestor. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV konštatuje, že niektoré špecifické aspekty oznámenia neodrážajú mnohostrannú realitu systémov súdnictva v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV navrhuje, aby Komisia prijala smernicu o súdnom konaní na diaľku, v ktorej by sa stanovili a akceptovali všetky formy komunikácie prostredníctvom videokonferencie bez ohľadu na druh zariadenia, ak sa zaručí právo na súkromie a nebude to predstavovať riziko z hľadiska ochrany osobných údajov dotknutých osôb ani samotného prebiehajúceho procesu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV nepredpokladá, že by používanie iných prostriedkov komunikácie na diaľku, ktoré už existujú, mohlo ohroziť samotnú ochranu údajov vzhľadom na skutočnosť, že na pojednávaní sa môže zúčastniť ktokoľvek. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa nazdáva, že pri vyšetrovaní potenciálnej teroristickej skupiny v členskom štáte musí mať policajný orgán okamžitý prístup k informáciám, ktoré sa zhromaždili nielen v databázach Europolu, Eurojustu a Európskej prokuratúry (EPPO), ale aj v databázach všetkých orgánov presadzovania práva jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zdôrazňuje, že je tiež potrebné čo najlepšie využiť výhody digitalizácie, pokiaľ ide o možnosť výkonu rozsudkov v iných členských štátoch, alternatívne mechanizmy riešenia sporov a administratívnu spoluprácu medzi členskými štátmi a agentúrami EÚ. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Oznámenie Komisie

| 2.1. | V tomto oznámení sa navrhuje súbor nástrojov na digitalizáciu justície, ktorého cieľom je dosiahnuť v sektore justície pokrok v digitálnej oblasti. Navrhuje sa prístup, ktorý zohľadňuje rozdielne podmienky a právomoci v jednotlivých členských štátoch a súčasne plne rešpektuje zásadu subsidiarity a proporcionality. Zároveň je dôležité, aby všetky členské štáty spolupracovali na zmenšovaní existujúcich rozdielov v digitalizácii a znižovaní fragmentácie medzi vnútroštátnymi justičnými systémami a aby využívali príležitosti, ktoré majú v rámci príslušných mechanizmov financovania EÚ k dispozícii. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 spôsobila mnoho problémov vo fungovaní justičného systému a zaisťovaní účinnej justičnej ochrany. Došlo k prieťahom v konaniach s osobnou účasťou a meškaniam pri cezhraničnom doručovaní súdnych písomností, k dočasnej nedostupnosti osobnej právnej pomoci a k uplynutiu lehôt z dôvodu oneskorení. Súbežne sa z dôvodu nárastu počtu prípadov platobnej neschopnosti a prepúšťania zo zamestnania súvisiacich s pandémiou stala práca súdov ešte dôležitejšou. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Z tohto dôvodu je potrebné zaviesť nové opatrenia, ktoré umožnia rozsiahlejšiu a rýchlejšiu digitalizáciu justície. Na tento účel je nevyhnutné podporovať členské štáty na vnútroštátnej úrovni tým, že sa im poskytnú nielen potrebné finančné prostriedky, ale aj nástroje s cieľom zaistiť, že všetky justičné orgány a pracovníci v oblasti justícii budú pripravení na túto novú éru zmeny. Je veľmi dôležité, aby bola spravodlivosť prístupnejšia a bližšia občanom. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Len s touto podporou na vnútroštátnej úrovni možno rozšíriť digitalizáciu súdnictva na európsku úroveň a zaviesť mechanizmy, ktoré umožnia väčšiu cezhraničnú spoluprácu medzi justičnými orgánmi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Treba poznamenať, že súčasný stav je naprieč členskými štátmi veľmi rôznorodý, pričom existujú rozmanité vnútroštátne IT nástroje, čo vedie k tomu, že členské štáty nevyužívajú niektoré mechanizmy, ako napríklad e-CODEX, konzistentným spôsobom. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Preto je čoraz dôležitejšie stanoviť pravidlá pre homogénnejší prístup jednotlivých členských štátov Európskej únie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Hlavným cieľom oznámenia je ďalšia digitalizácia verejných služieb v oblasti justície, podpora používania bezpečných a vysokokvalitných technológií diaľkovej komunikácie (videokonferencie), zjednodušenie prepojenia vnútroštátnych databáz a registrov a podpora využívania zabezpečených elektronických prenosových kanálov medzi príslušnými orgánmi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Digitalizácia súdnictva je kľúčovým nástrojom na zabezpečenie skutočného prepojenia medzi orgánmi členských štátov v boji proti trestnej činnosti, ktorá závažne ovplyvňuje európsky priestor, ako sú teroristické trestné činy, obchodovanie s ľuďmi, pranie špinavých peňazí a korupcia, nenávisť a podnecovanie k nenávistným prejavom a násiliu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | V súčasnosti sú uvedené trestné činy čoraz prierezovejšie z územného hľadiska, a digitálna transformácia je preto obrovským a zásadným krokom vpred vo vyšetrovaní a stíhaní takýchto škodlivých činov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Napriek obrovskému úsiliu, ktoré Komisia vynakladá v tejto oblasti, a skutočnosti, že toto oznámenie si zaslúži veľmi pozitívne hodnotenie, predstavuje digitalizácia justície dlhý a zložitý proces. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Určité aspekty oznámenia si zasluhujú kritiku vzhľadom na ich nedostatky alebo dokonca nepochopenie skutočnosti v tom zmysle, že predložené návrhy sú nekompatibilné s mnohotvárnou realitou justičného prostredia rôznych členských štátov. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Zdá sa, že Komisia prehliada postupy vedenia súdnych konaní a iných súdnych procesov v oblasti občianskeho, obchodného a pracovného práva, ako aj v trestnom konaní (napríklad výsluch obžalovaných a výsluch svedkov počas vyšetrovania trestného činu) s účasťou jednotlivých strán na diaľku, a to buď prostredníctvom aplikácií dostupných na trhu, alebo prostredníctvom videohovorov v rámci komunikačných aplikácií. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Výbor chápe, že je potrebné rešpektovať formálne aspekty justície, avšak kríza spôsobená ochorením COVID-19 nám umožnila pochopiť, že videokonferencie sa nemusia nevyhnutne vykonávať prostredníctvom existujúcich mechanizmov interakcie súdov (či už na vnútroštátnej alebo medzinárodnej úrovni) s prítomnosťou účastníkov konania na súdoch v oblasti bydliska alebo v predtým určených a povolených priestoroch (ako sú policajné zariadenia, priestory forenzných agentúr a iné) a spojenie so svedkami sa môže uskutočniť prostredníctvom počítača alebo mobilného telefónu bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | V súčasnosti už existujú určité prostriedky komunikácie na diaľku, ktoré umožňujú nielen zaručiť právo na súkromie, ale aj ochranu údajov, čo je kľúčový predpoklad, ktorý treba samozrejme dodržať. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Treba poznamenať, že vo všeobecnosti platí zásada verejnosti pojednávania. Počas súdneho pojednávania za účasti verejnosti sú prítomní nielen príbuzní a priatelia rôznych účastníkov konania (či už ide o páchateľov a obžalovaných v občianskom súdnom konaní alebo súdnom konaní v obchodnoprávnych či pracovnoprávnych sporoch, alebo svedkov a obvinených v trestnom konaní), ale aj iné osoby, ktorých sa to netýka, a v mnohých prípadoch aj novinári a iní zástupcovia médií. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV preto nepredpokladá, že používanie iných prostriedkov komunikácie na diaľku, ako sú počítačové platformy a iné riadne certifikované digitálne aplikácie, ktoré už existujú, by mohlo ohroziť samotnú ochranu údajov, keďže v skutočnosti sa na pojednávaní môže zúčastniť ktokoľvek. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Okrem toho, a najmä v trestnom procesnom práve, by obvinená osoba mala mať možnosť sama sa rozhodnúť, že bude vypočutá využitím prostriedkov komunikácie na diaľku a nemusí sa osobne dostaviť na súd, ak neexistujú žiadne osobitné výnimky odôvodňujúce osobnú prítomnosť obvinenej osoby pred súdom. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Pokiaľ ide o svedkov, je potrebné zabezpečiť, aby osoba s akýmkoľvek telesným postihnutím, ktorá býva v malej lokalite, pričom najbližší súd je vo veľkej vzdialenosti od jej bydliska, nemusela opustiť pohodlie svojho domova a čakať niekoľko hodín na súde, kým bude vyzvaná, aby vypovedala ako svedok. V súčasnosti totiž existujú spoľahlivé a certifikované elektronické platformy na zaistenie bezpečnosti a dôvernosti pri výmene informácií a výpovediach na diaľku. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | V oznámení Komisia navrhuje „podporu používania bezpečných a vysokokvalitných technológií diaľkovej komunikácie (videokonferencie)“. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EHSV preto v tejto súvislosti navrhuje, aby Komisia prijala smernicu o účasti na súdnom konaní na diaľku, v ktorej by sa stanovili a akceptovali všetky formy komunikácie prostredníctvom videokonferencie bez ohľadu na druh zariadenia (napríklad osobný počítač, notebook, či dokonca mobilný telefón), ak sa zaručí právo na súkromie a nebude to predstavovať riziko z hľadiska ochrany osobných údajov dotknutej osoby ani samotného prebiehajúceho procesu. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Je to v súlade so správou o strategickom výhľade Komisie na rok 2020, v ktorej sa uvádza, že digitálna transformácia v justícii by mala postaviť občanov na prvé miesto a vytvoriť nové príležitosti pre rôzne zainteresované strany, čo pomôže obmedziť meškania, zvýšiť právnu istotu a zlacniť a zjednodušiť prístup k spravodlivosti. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Toto si však vyžaduje osobitnú pozornosť vo vzťahu k maloletým a zraniteľným osobám, ako aj v prípadoch týkajúcich sa trestných činov z nenávisti alebo sexuálnych trestných činov – prípadov, keď je nielen potrebné, ale dokonca nevyhnutné zabezpečiť súkromie a právnu istotu. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Komisia v oznámení vyjadruje znepokojenie, pokiaľ ide o rozvoj modelu pre prístup k judikatúre vnútroštátnych súdov v strojovo čitateľnej forme – európskeho identifikátora judikatúry. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Tento návrh si zaslúži plnú podporu, ale na to, aby bol plne účinný, bude možno potrebný legislatívny doplnok v zmysle formálnej štandardizácie (nie vecného obsahu) súdnych rozsudkov. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Je známe, že každý členský štát má nielen vlastné právne predpisy, ale aj vlastný systém formalít. Štruktúra a obsah rozsudku v Portugalsku určite nebudú rovnaké ako v Taliansku alebo vo Francúzsku, a preto by Komisia mala tieto rozdiely náležite zohľadniť. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Komisia takisto navrhuje zriadiť IT platformu na spoluprácu spoločných vyšetrovacích tímov (ktorá bude združovať vyšetrovateľov a prokurátorov členských štátov, v prípade potreby s podporou Europolu, Eurojustu a EPPO). Prístup k dostupným údajom a databázam v členských štátoch by sa mal obmedziť na príslušné orgány v súlade s požiadavkami na ochranu údajov. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Ide o vynikajúci návrh, ktorý však môže naraziť na prekážku v podobe chýbajúcej štandardizácie noriem rôznych trestných poriadkov členských štátov, ktoré upravujú všetky záležitosti týkajúce sa vykonávania dôkazov. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Kým sa takáto štandardizácia neuskutoční, existuje možnosť, že určité vyšetrovacie úkony môžu byť vyhlásené za nulitné podľa právnych predpisov niektorých členských štátov, čím sa oslabí účinnosť spoločných vyšetrovaní. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Boj proti terorizmu je jednou z otázok, ktorá Komisiu v tomto oznámení znepokojuje, ale okrem konštatovania, že je potrebný legislatívny návrh o výmene digitálnych informácií týkajúcich sa prípadov cezhraničného terorizmu, je nevyhnutné vytvoriť a zaviesť nástroje založené na digitálnom prepojení nielen na výmenu právnych spisov, ale aj informácií o podozrivých osobách skupín, ktoré sú sledované (2). |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Vzhľadom na potrebu zastaviť terorizmus sa EHSV domnieva, že pri vyšetrovaní potenciálnej teroristickej skupiny v členskom štáte musí mať policajný orgán okamžitý prístup k informáciám, ktoré sa zhromaždili nielen v databázach Europolu, Eurojustu a EPPO, ale aj v databázach všetkých orgánov presadzovania práva jednotlivých členských štátov. Treba však dbať na to, aby sa informácie neposkytovali neoprávneným alebo nedôveryhodným osobám. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Malo by sa zabezpečiť aj online poskytovanie služieb, ako je obnovenie preukazu totožnosti, elektronické súdne osvedčenie, trvalý doklad o osobnom stave alebo dokonca výpis z registra trestov, či online konzultácie týkajúce sa súdnych konaní, pretože okrem obmedzenia cestovania do fyzických priestorov úradov poskytujúcich tieto služby, by sa tým umožnilo poskytovanie týchto služieb aj vtedy, keď sa fyzické priestory musia zatvoriť. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Pokiaľ však ide o prepojenie údajov (najmä o podnikoch, konkurzných konaniach, pozemkových a obchodných registroch a registroch trestov), je potrebné zabezpečiť, aby prístup k týmto údajom nemohol v niektorých prípadoch (napríklad v registri trestov) ohroziť právo na súkromie a ochranu osobných údajov. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Preto je nevyhnutné rozvíjať najmä model IT v tejto oblasti, aby sa požadovaná digitalizácia neobrátila proti občanom a neoslabovala ich základné práva. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | V oznámení Komisia avizuje vytvorenie nástroja s názvom Môj priestor v elektronickej justícii s cieľom umožniť jednotlivcom elektronický prístup k súdnym dokumentom (vo vnútroštátnych prípadoch alebo vo veciach prebiehajúcich v iných členských štátoch), ktoré sú oni alebo ich právni zástupcovia oprávnení konzultovať a/alebo získať. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | Možnosť digitálneho prístupu k informáciám obsiahnutým vo veciach, v ktorých je občan jednou zo strán, je veľmi dôležitým aspektom pri vytváraní skutočnej transparentnosti v justícii, ktorá je základným nástrojom na dosiahnutie toho, aby občania cítili, že justícia nie je neprehľadná a neprístupná, čím sa podporuje rýchlejší a účinnejší prístup k justícii za nižšie náklady. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Skutočnosť, že samotné súdne orgány a advokáti môžu mať elektronický prístup k prípadom, o ktorých sa pojednávalo v inom členskom štáte, je obrovským a veľmi dôležitým krokom k želanej digitalizácii justície. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | Vzhľadom na rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi, pokiaľ ide o rozsah súdneho tajomstva v trestnom konaní, sa však zdá, že bez harmonizácie vnútroštátnych právnych predpisov v tejto oblasti bude tento vynikajúci návrh Komisie určite ohrozený pri cezhraničnej registrácii. |
| --- | --- |

3.36.

| 3.37. | Želaná digitalizácia justície musí občanom EÚ ponúknuť nové a výrazné možnosti riešenia problémov v cezhraničnom kontexte. Je to jediný spôsob, ako dosiahnuť cieľ, ktorým je prehĺbenie práva občanov na prístup k spravodlivosti. |
| --- | --- |

3.37.

| 3.38. | V tejto súvislosti Komisia spomína napríklad vytvorenie (digitálnych) prostriedkov na spustenie cezhraničných platobných rozkazov a možnosť cezhraničného vymáhania výživného na neplnoleté osoby v rámci rodičovských povinností. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Komisia však vo svojom oznámení vynechala skutočne zásadnú otázku, a to možnosť výkonu rozsudkov v iných členských štátoch. Digitalizácia ponúka prostriedky na zavedenie tohto cieľa do praxe, čo je dávna požiadavka mnohých odborníkov z oblasti justície. Treba poznamenať, že vo viacerých oblastiach (obchodné právo a rodinné právo) je predmetná situácia už stanovená, a preto je potrebné ju rozšíriť aj na oblasti, ktoré ešte nie sú pokryté. |
| --- | --- |

3.39.

| 3.40. | Už dlho je zaužívané, že súdne rozhodnutia vždy vydávajú súdy jednotlivých členských štátov a v tejto súvislosti sa musí suverenita členských štátov Európskej únie považovať za nedotknuteľnú. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Pravdou je však, že súdne rozhodnutia sa často vzťahujú na majetky, podniky alebo občanov nachádzajúcich sa mimo územia, na ktorom bolo rozhodnutie vydané. |
| --- | --- |

3.41.

| 3.42. | V takýchto prípadoch sú hranice medzi členskými štátmi prekážkou rýchleho vykonania spravodlivosti a justičná spolupráca v rámci Únie by preto mala využiť príležitosti, ktoré ponúka digitalizácia, aby sa výkon rozsudkov uskutočňoval priamo na území, na ktorom sa nachádza dotknutý majetok. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | To isté platí pre prostriedky alternatívneho riešenia sporov, ktoré by tiež mali mať možnosť prebiehať online, vrátane činností centier pre arbitráž, zmierovacích sudcov a verejných systémov mediácie. |
| --- | --- |

3.43.

| 3.44. | Pokiaľ ide o spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi a agentúrami a orgánmi EÚ v boji proti cezhraničnej trestnej činnosti, Komisia správne identifikovala potrebu posilniť ich spôsobilosť v oblasti digitálnej spolupráce. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Hoci sa od Komisie očakávalo, že vo svojom oznámení vymedzí model, ktorý sa má prijať, a finančné prostriedky, ktoré by bola ochotná poskytnúť v záujme dosiahnutia tohto dôležitého cieľa, výsledkom je len vyslovenie želania, aby sa Eurojust, EPPO, OLAF (Európsky úrad pre boj proti podvodom) a Europol „dohodli na spoločnom prístupe, ktorý zabezpečí hladkú a bezpečnú spoluprácu s členskými štátmi“. |
| --- | --- |

3.45.

| 3.46. | V takejto dôležitej oblasti však Komisia musí stanoviť časový horizont na vytvorenie modelu spolupráce a namiesto toho, aby len vyjadrovala nádej, že inštitúcie sa dohodnú medzi sebou, sa musí zaviazať k vytvoreniu nástroja (smernice?) s cieľom zaviesť aj v tomto prípade mechanizmus založený na potenciáli digitalizácie. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | Zámery Komisie vyjadrené v tomto oznámení sú vítané, pokiaľ ide o finančnú podporu členských štátov na vývoj vhodných informačných systémov a vymedzenie stratégie digitalizácie justície v EÚ v rámci nového programu Spravodlivosť a programu Digitálna Európa. |
| --- | --- |

3.47.

| 3.48. | Treba poznamenať, že hlavnou prekážkou digitalizácie nie sú justičné orgány ani občania, ale nedostatok prostriedkov členských štátov na realizáciu takýchto opatrení na vytvorenie a zavedenie digitálnych platforiem a elektronických prostriedkov v oblasti justície. |
| --- | --- |

3.48.

| 3.49. | Z tohto dôvodu, a najmä vzhľadom na súčasnú krízu, ktorá náhle otriasla hospodárstvami členských štátov, a to nielen z krátkodobého, ale aj z dlhodobého hľadiska, je pre ne naliehavo potrebné riešiť otázku financovania, aby sa digitalizácia justície mohla zrealizovať s potrebnou harmóniou a jednotnosťou. Len vtedy je možné dosiahnuť cezhraničnú spoluprácu na európskej úrovni. |
| --- | --- |

3.49.

| 3.50. | Rovnako treba zdôrazniť, že Komisia chce, aby sa na tento dôležitý cieľ, ktorým je využívanie procesu digitalizácie na dosiahnutie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v rámci EÚ, využili zdroje, ktoré budú k dispozícii v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Upokojujúca je tiež skutočnosť, že nástroj technickej pomoci, ktorý je výsledkom návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, poskytne podľa Komisie podporu všetkým členským štátom pri vykonávaní reforiem v oblasti justície, čo samozrejme zahŕňa investície, ktoré sa tu už spomínajú v súvislosti s digitálnou transformáciou. |
| --- | --- |

3.51.

| 3.52. | Vzhľadom na to, že Komisia sa domnieva, že súčasná cezhraničná spolupráca v papierovej forme má mnoho nedostatkov, ktoré majú negatívny vplyv na efektívnosť a náklady súdnych konaní, je nevyhnutné, aby sa elektronický prenos stal štandardným prostriedkom komunikácie a výmeny dokumentov. |
| --- | --- |

3.52.

| 3.53. | Bolo by možné vytvoriť decentralizovaný informačný systém, ktorý by prepájal vnútroštátne systémy tak, aby sa dokumenty mohli vymieňať elektronicky rýchlejšie a bezpečnejšie. Na tento účel by sa pri zasielaní písomností a zhromažďovaní dôkazov mala zohľadňovať ochrana údajov a súkromia. |
| --- | --- |

3.53.

| 3.54. | Všeobecné využívanie elektronických konaní, komunikácie medzi súdmi a inými subjektmi a službami v bezpapierovej forme a doručovanie multimediálnych procesných písomností súdnymi zástupcami sú nevyhnutné opatrenia na digitalizáciu súdnictva. |
| --- | --- |

3.54.

| 3.55. | Pozornosť Komisie by sa mala upriamiť aj na potrebu poskytnúť justičným odborníkom nástroje na vykonávanie požadovaných opatrení prostredníctvom digitálnej odbornej prípravy a špecializovaných kurzov na používanie určitých elektronických aplikácií a platforiem, čo bude nevyhnutne znamenať aj náklady. |
| --- | --- |

3.55.

| 3.56. | Musí sa však stanoviť výnimka pre členské štáty, voči ktorým prebieha konanie vo veci porušenia základných práv alebo porušenia zásad právneho štátu:






  a) | nemali by mať prístup k finančným prostriedkom EÚ; |
| --- | --- | --- |

3.56.

a)

nemali by mať prístup k finančným prostriedkom EÚ;

| b) | nemali by sa im sprístupňovať všetky informácie, pretože ich súdom, súdnictvu a policajným orgánom nemožno dôverovať. |
| --- | --- |

b)

nemali by sa im sprístupňovať všetky informácie, pretože ich súdom, súdnictvu a policajným orgánom nemožno dôverovať.

| 3.57. | Súčasné transformačné úsilie poskytuje pevný základ pre ďalšiu mobilizáciu technologických kapacít prostredníctvom vznikajúcich technológií na vybudovanie digitálneho justičného ekosystému zameraného na ľudí. |
| --- | --- |

3.57.

| 3.58. | EHSV so záujmom očakáva zmenu právnych predpisov s cieľom umožniť želanú digitalizáciu justície, ako je napríklad akceptovanie elektronickej identifikácie pre digitálny prenos súdnych písomností a prípustnosť elektronických dokumentov alebo dokumentov zasielaných elektronicky na účely dôkazov v súdnych konaniach. |
| --- | --- |

3.58.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 712 final.

1

(2)  Pozri stanovisko EHSV, (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 67).

2

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/95

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o hodnotení zdravotníckych technológií a zmene smernice 2011/24/EÚ

[COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD)]

(2021/C 286/17)

| Spravodajca: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Dimitris DIMITRIADIS

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 24. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 168 ods. 4 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 227/0/5 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 24. 3. 2021

Právny základ

článok 168 ods. 4 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

227/0/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta kroky portugalského predsedníctva Rady Európskej únie smerujúce k získaniu mandátu (1) od členských štátov na začatie rokovaní s Európskym parlamentom o legislatívnom návrhu týkajúcom sa hodnotenia zdravotníckych technológií (HTA) v záujme pacientov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV súhlasí s tým, že postupy založené na dôkazoch ako hodnotenie zdravotníckych technológií, ktoré predstavujú hlavnú hybnú silu sociálno-ekonomického rastu a inovácií v Únii, sa môžu týkať klinických aj neklinických aspektov zdravotníckych technológií a to je možné dosiahnuť prostredníctvom spolupráce medzi členskými štátmi na úrovni Únie s cieľom zaistiť vysokú úroveň ochrany zdravia pacientov a bezproblémové fungovanie inkluzívneho jednotného trhu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že prijatie nariadenia o hodnotení zdravotníckych technológií bude znamenať veľký krok vpred v oblasti zdravotnej starostlivosti a pripraví cestu k silnej európskej zdravotnej únii, ktorá bude zlepšovať a chrániť zdravie všetkých občanov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV upozorňuje na skutočnosť, že v mandáte sa zdravie berie ako trh, zatiaľ čo zdravie predstavuje verejný statok a je potrebné pristupovať k nemu z hľadiska všeobecného záujmu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV uznáva, že hodnotenie zdravotníckych technológií by mohlo zohrať zásadnú úlohu pri poskytovaní rovnoprávnej a udržateľnej zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV podporuje rozhodnutie Komisie využiť právnu formu nariadenia, a nie iné právne nástroje, pretože takto sa zabezpečí priamejšia a efektívnejšia spolupráca na úrovni členských štátov (2), ako aj medzi členskými štátmi, zohľadňujúc pritom európske hľadisko. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV je presvedčený, že podiel starších osôb na celkovom obyvateľstve sa bude v nadchádzajúcich rokoch pravdepodobne ďalej zvyšovať. Okrem toho výskyt chronických chorôb, pandémií a nástup komplexných nových technológií povedie k zvýšeniu potreby investícií do systémov zdravotnej starostlivosti, pričom však členské štáty čelia rastúcim rozpočtovým obmedzeniam. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV by podporil používanie daňových stimulov v niektorých členských štátoch, ako aj prípadné zvýšenie stropu štátnej pomoci de minimis. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa nazdáva, že členské štáty by mali podporovať a financovať nápady týkajúce sa nových zdravotníckych technológií a všetky príslušné iniciatívy, s ktorými prichádzajú začínajúce podniky. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV súhlasí s iniciatívou zintenzívniť koordináciu v oblasti hodnotenia zdravotníckych technológií prostredníctvom predkladania jedinej dokumentácie a podporuje časový plán postupného vykonávania, zároveň však poukazuje na chýbajúce osobitné ustanovenia týkajúce sa MSP. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV je znepokojený časovými harmonogramami na vykonávanie nariadenia, a najmä odložením uplatňovania o tri roky, a nazdáva sa, že toto obdobie by sa v záujme pacientov aj nákladovej efektívnosti mohlo skrátiť. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV odporúča, aby nariadenie obsahovalo zmienku o preventívnych opatreniach, ktoré budú mať významný vplyv na pacientov, ako je napríklad usmernenie pre nemocnice týkajúce sa monitorovania, prevencie a znižovania počtu nozokomiálnych infekcií, a navrhuje, aby sa rozsah pôsobnosti nariadenia rozšíril alebo doplnil o takéto opatrenia v rámci neuspokojených liečebných potrieb. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV zdôrazňuje, že pre splnenie prísľubu týkajúceho sa digitálneho zdravia a digitálnej starostlivosti, ktorého súčasťou je hodnotenie zdravotníckych technológií, má zásadný význam zapojenie občianskej spoločnosti (predovšetkým organizácií sociálneho hospodárstva a organizácií pacientov). |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kontext

| 2.1. | Návrh nariadenia prichádza po viac ako dvadsiatich rokoch dobrovoľnej spolupráce v oblasti hodnotenia zdravotníckych technológií. Po prijatí smernice o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (smernica 2011/24/EÚ) (3) bola v roku 2013 na dobrovoľnom základe zriadená sieť na hodnotenie zdravotníckych technológií zložená z rôznych vnútroštátnych orgánov a inštitúcií zaoberajúcich sa týmto hodnotením, aby poskytovala strategické a politické usmernenie v oblasti vedeckej a technickej spolupráce na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tieto činnosti boli doplnené o tri po sebe nasledujúce jednotné akcie (4) v oblasti hodnotenia zdravotníckych technológií, ktoré poskytli Komisii a členským štátom príležitosť vytvoriť pevnú vedomostnú základňu, pokiaľ ide o informácie a metodiky súvisiace s hodnotením zdravotníckych technológií. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV uznáva, že systémy zdravotnej starostlivosti a postup hodnotenia zdravotníckych technológií sú zakotvené v národných tradíciách a kultúrach. Ako európski občania sme však hlboko presvedčení, že k zvládnutiu budúcich zdravotných výzev a využitiu budúcich príležitostí v oblasti zdravotnej starostlivosti povedie len účinná spolupráca na európskej úrovni. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Mala by sa podporovať zásada uplatňovania výhľadovej analýzy, a to najmä prostredníctvom „zmapovania situácie“, s cieľom umožniť, aby sa na európskej a vnútroštátnej úrovni včas určili nové zdravotnícke technológie, ktoré pravdepodobne zásadným spôsobom ovplyvnia pacientov, verejné zdravie a systémy zdravotnej starostlivosti. Takúto výhľadovú analýzu by koordinačná skupina mohla používať ako pomôcku pri plánovaní svojej práce. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Problémy alebo nedostatky, ktoré sa návrh usiluje riešiť

| 3.1. | EHSV súhlasí s konštatovaním vyplývajúcim z rozsiahlej konzultácie v tom zmysle, že prístup na trh s inovatívnymi technológiami je zatiaľ sťažený alebo dokonca narušený v dôsledku rozdielov v administratívnych postupoch alebo metódach uplatňovaných na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni a v dôsledku požiadaviek v oblasti hodnotenia zdravotníckych technológií, ktoré existujú v celej EÚ a vyplývajú z rozličných vnútroštátnych právnych predpisov a praktík. Z tohto dôvodu Komisia musela predložiť návrh nariadenia, pretože ide o najvhodnejší legislatívny prístup (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Podobne EHSV súhlasí s tým, že súčasná situácia prispieva k nedostatočnej predvídateľnosti pre podniky a vyšším nákladom pre priemysel a MSP, čo vedie k oneskoreniam v prístupe k novým technológiám a má negatívny vplyv na inováciu. Ako príklad súčasnej situácie bez harmonizácie možno uviesť dokument think-tanku I-Com, Institute for Competitiveness (6) (Inštitút pre konkurencieschopnosť). V tomto dokumente sa na strane 49 s odvolaním sa na Európsku organizáciu spotrebiteľov (BEUC) uvádza, že „niektoré orgány pre HTA sprístupňujú hodnotenia verejnosti, buď priamo, alebo na požiadanie, zatiaľ čo iné ich považujú za dôverné. Niektoré okrem toho akceptujú pozorovacie štúdie na posúdenie hodnoty lieku, zatiaľ čo iné ich odmietajú“. Ako vyplynulo z niekoľkých desaťročí spolupráce v oblasti hodnotenia zdravotníckych technológií v EÚ, striktne dobrovoľný prístup k spoločnej práci tieto problémy doteraz uspokojivo nevyriešil. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Táto iniciatíva účinne vyrieši súčasnú roztrieštenosť vnútroštátnych systémov hodnotenia zdravotníckych technológií (rozdiely v postupoch a metódach ovplyvňujúce prístup na trh). Zároveň treba pamätať na to, že spoľahlivosť akéhokoľvek nového mechanizmu sa bude riadiť zásadami nezávislosti a slobody prejavu zainteresovaných strán, na základe vedeckých, etických a nestranných kritérií a že prostredníctvom posilnenej spolupráce v oblasti HTA na úrovni Únie na základe týchto zásad sa môžu dosiahnuť ciele iniciatívy v primeranom rozsahu. Je potrebné posilniť spoluprácu na ostatných úrovniach, ktoré sú dôležité pre hodnotenie zdravotníckych technológií (napríklad v členských štátoch, ktoré čelia ťažkostiam, lebo nemajú registre pacientov), a zároveň zaviesť vnútroštátne akčné plány pre všetky patológie s cieľom urýchliť prácu príslušných ministerstiev zdravotníctva, pričom treba prihliadať na osvedčené postupy, ktoré sa uplatňujú v iných členských štátoch. Ide o prístup, v ktorom sa pri prijímaní vedeckých rozhodnutí zohľadňujú aj sociálne hodnoty a priority. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné podporovať technologické inovácie v zdravotníctve, a to aj v oblasti starostlivosti mimo nemocničného prostredia na miestnej úrovni. Vzhľadom na starnutie obyvateľstva (7), nárast chronických chorôb a stratu autonómie mnohých ľudí je nevyhnutná špecializácia, ako aj účinnejšie používanie technológií a metód liečby v oblasti domácej starostlivosti. Preto by sa mali stimulovať osobitné programy v oblasti hodnotenia zdravotníckych technológií, ktorých cieľom bude zlepšiť starostlivosť a pomoc v domácnosti, a to nielen pomocou používania nových technológií a telemedicíny, ale aj prostredníctvom všeobecného zvýšenia kvality profesionálnych služieb starostlivosti. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Očakávané výsledky tohto konkrétneho návrhu?

| 4.1. | Navrhovaným cieľom nariadenia EÚ o hodnotení zdravotníckych technológií je okrem iného dosiahnuť, aby sa mechanizmus zabezpečujúci klinické hodnotenie predkladal vždy len raz na úrovni Únie s cieľom zlepšiť dostupnosť inovatívnych zdravotníckych technológií pre európskych pacientov, zaistiť lepšie využívanie dostupných zdrojov a zlepšiť predvídateľnosť pre podniky. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV podporuje rozhodnutie Komisie využiť právnu formu nariadenia, a nie iné právne nástroje, pretože takto sa zabezpečí priamejšia a efektívnejšia spolupráca na úrovni členských štátov, ako aj medzi členskými štátmi zohľadňujúc pritom európske hľadisko. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Cieľom navrhovaného nariadenia je tiež zabezpečiť, aby metódy a postupy uplatňované pri hodnotení zdravotníckych technológií boli v celej EÚ predvídateľnejšie a aby na vnútroštátnej úrovni nedochádzalo k duplicite spoločných klinických hodnotení, čím by sa zabránilo prekrývaniu a nezrovnalostiam. Usudzuje sa, že uprednostňovaná možnosť poskytuje najlepšiu kombináciu účinnosti a efektívnosti pri dosahovaní cieľov politiky a zároveň je v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality. Predstavuje najlepšiu možnú cestu k dosiahnutiu cieľov vnútorného trhu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV súhlasí s tým, že návrh poskytuje členským štátom udržateľný rámec, ktorý im umožňuje združovať odborné poznatky a posilniť rozhodovanie založené na dôkazoch a podporuje ich v snahách o zabezpečenie udržateľnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti. Uprednostňovaná možnosť je zároveň nákladovo efektívna v tom zmysle, že úspory pre členské štáty, priemysel a MSP výrazne prevyšujú náklady vďaka združovaniu zdrojov, zamedzeniu duplicity a zlepšeniu predvídateľnosti pre podniky. Návrh obsahuje ustanovenia o používaní spoločných nástrojov v oblasti hodnotenia zdravotníckych technológií a prijatie postupného vykonávania rozsahu pôsobnosti, počnúc liekmi na onkologické ochorenia, ojedinelé ochorenia a na inovatívnu liečbu (ATMP), a vymedzujú sa v ňom štyri piliere pre spoluprácu členských štátov na úrovni EÚ, a to spoločné klinické hodnotenia, spoločné vedecké konzultácie, identifikácia nových zdravotných technológií a dobrovoľná spolupráca. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV síce súhlasí s podrobným časovým plánom vykonávania, zároveň sa však domnieva, že významná úloha umelej inteligencie spolu s digitálnou transformáciou zmenili situáciu v oblasti zdravia a starostlivosti a ponúkajú stratégie rýchlej liečby. EHSV je preto znepokojený stanovenými časovými plánmi na vykonávanie nariadenia, a najmä odložením vykonávania o tri roky, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 2 písm. b) (8), a je presvedčený o tom, že v záujme pacientov aj nákladovej efektívnosti by sa toto obdobie mohlo skrátiť. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Jediným spôsobom, ako zabezpečiť primeranosť a relevantnosť zdravotnej starostlivosti, je prístup zameraný na pacienta. Z tohto dôvodu je potrebné zohľadniť rolu pacientov, poskytovateľov starostlivosti, sociálneho hospodárstva a organizácií pacientov v rámci navrhovanej siete zainteresovaných strán, koordinačnej skupiny a všetkých klinických hodnotení. Podporujeme požiadavku Európskeho fóra pacientov (EPF) na záväzné a zmysluplné zapojenie komunity pacientov s cieľom zabezpečiť vykonávanie hodnotení zdravotníckych technológií v záujme pacientov (9). |
| --- | --- |

4.6.

5.   Aké legislatívne a nelegislatívne možnosti sa zvážili? Uprednostňuje sa niektorá z možností?

| 5.1. | EHSV sa domnieva, že návrh nariadenia je v súlade s hlavnými cieľmi EÚ vrátane bezproblémového fungovania vnútorného trhu, udržateľných systémov zdravotnej starostlivosti a ambiciózneho programu v oblasti výskumu a inovácie. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Okrem súladu s uvedenými cieľmi politiky EÚ je tento návrh aj v súlade s existujúcimi zmluvami EÚ a právnymi predpismi týkajúcimi sa liekov, diagnostických zdravotníckych pomôcok in vitro a zdravotníckych pomôcok (10). Napríklad: hoci regulačný postup a postup HTA zostanú jasne oddelené, keďže majú odlišný účel, existujú príležitosti na vytváranie synergií prostredníctvom vzájomnej výmeny informácií a lepšieho zosúladenia načasovania postupov medzi navrhovanými spoločnými klinickými hodnoteniami a centralizovaným udeľovaním povolení na uvedenie liekov na trh (11). |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | Právny základ návrhu predstavujú články 114 a 116 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | V článkoch 114 a 116 ZFEÚ sa umožňuje prijímať opatrenia na aproximáciu ustanovení zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov, ak sú potrebné na vytvorenie alebo fungovanie vnútorného trhu, pri súčasnom zachovaní vysokej úrovne ochrany verejného zdravia. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Návrh musí byť takisto v súlade s článkom 168 ods. 7 ZFEÚ, podľa ktorého Únia rešpektuje zodpovednosť členských štátov za vymedzenie ich zdravotnej politiky, za organizáciu a poskytovanie zdravotníckych služieb a zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Hoci je zjavné, že členské štáty Únie budú naďalej zodpovedné na jednej strane za hodnotenie neklinických aspektov zdravotníckych technológií, t. j. napr. ekonomických, sociálnych a etických, a na druhej strane za prijímanie rozhodnutí týkajúcich sa určovania ich cien a náhrad, EHSV navrhuje preskúmať spoločnú cenovú politiku EÚ a vypracovať o nej osobitnú štúdiu, a to s cieľom zabezpečiť transparentnosť a dostupnosť pre všetkých obyvateľov, pokiaľ ide o lieky, zdravotnícke pomôcky a diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro, najmä ak boli predmetom HTA, s cieľom zlepšiť prístup pre všetkých európskych občanov a vyhnúť sa súbežnému vývozu alebo dovozu len na základe ceny. Tým by sa podporili príslušné národné komisie zodpovedné za spravovanie registrov alebo monitorovacie strediská cien (ktoré stanovujú najvyššie prijateľné ceny existujúce v niektorých krajinách, a to najmä v prípade zdravotníckych pomôcok. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.3. | Hoci „pojem ‚zdravotnícka technológia‘ sa má vykladať v širšom zmysle ako lieky, zdravotnícke pomôcky a diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro alebo liečebné a chirurgické postupy, ako aj opatrenia na prevenciu chorôb, diagnostiku alebo ošetrenie používané v zdravotnej starostlivosti“, spoločné klinické hodnotenia sa obmedzujú na „lieky, ktoré podliehajú centralizovanému udeľovaniu povolení na uvedenie na trh, nové účinné látky a existujúce výrobky, v prípade ktorých sa existujúce povolenie na uvedenie na trh rozširuje o novú terapeutickú indikáciu, a určité triedy zdravotníckych pomôcok a diagnostických zdravotníckych pomôcok in vitro, pre ktoré príslušné panely odborníkov zriadené v súlade s nariadeniami (EÚ) 2017/745 (12) a 2017/746 (13) poskytli stanoviská alebo názory a ktoré vybrala koordinačná skupina zriadená podľa tohto nariadenia“. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Na prevenciu degeneratívnych ochorení a tiež na obmedzenie nepotrebnej hospitalizácie starších a závislých osôb je potrebné zavádzať opatrenia, ktoré zvyšujú kvalitu zdravotnej a sociálnej starostlivosti a v dôsledku toho zvyšujú aj bezpečnosť pacientov a ich spokojnosť. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | EHSV je presvedčený, že je potrebné prijať a realizovať opatrenia na pomoc nemocniciam pri monitorovaní, prevencii a obmedzovaní nozokomiálnych infekcií a rozšíriť rozsah pôsobnosti nariadenia s cieľom zahrnúť takéto opatrenia, ktoré môžu byť veľmi užitočné v časoch pandémie, ako je napríklad tá súčasná. Tento konkrétny príklad sa v Európe každý rok týka približne 37 000 osôb (14), ktoré zomrú v dôsledku nozokomiálnej infekcie. Je naliehavo potrebné zvýšiť bezpečnosť pacientov a zlepšiť kvalitu poskytovanej zdravotnej starostlivosti s dôrazom na prevenciu nozokomiálnych infekcií a primerané používanie antibiotík. |
| --- | --- |

5.4.1.

6.   Aké sú náklady na uprednostňovanú možnosť?

| 6.1. | EHSV sa domnieva, že uprednostňovaná možnosť je nákladovo efektívna, pretože úspory pre členské štáty a priemysel výrazne prevyšujú náklady (15), a to vďaka združovaniu zdrojov, zamedzeniu duplicity a zlepšeniu predvídateľnosti pre podniky. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV schvaľuje myšlienku, že by sa mali poskytnúť dostatočné finančné prostriedky na spoločnú prácu a dobrovoľnú spoluprácu na HTA medzi členskými štátmi v oblastiach, ako je príprava a vykonávanie programov očkovania, aby sa zabezpečila dostupnosť dostatočných zdrojov (16) na spoločnú prácu stanovenú v návrhu nariadenia, ako aj na podporný rámec na podporu týchto činností. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV navrhuje, aby sa koordinačná skupina pozostávajúca zo zástupcov členských štátov mohla v záujme zaručenia nákladovej a časovej efektívnosti zaoberať viac než jednou, maximálne však súbežne tromi otázkami, t. j. jedna pre lieky na onkologické ochorenia, ojedinelé ochorenia a inovatívnu liečbu (ATMP), jedna pre všetky ostatné lieky a jedna pre diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro a zdravotnícke pomôcky. Rozhodnutia týchto vedeckých orgánov by sa mali prijímať hlasovaním jednoduchou väčšinou. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Výdavky na verejnú a súkromnú zdravotnú starostlivosť v EÚ predstavujú celkovo približne 1,3 bilióna EUR ročne (17), z čoho 220 miliárd EUR tvoria výdavky na lieky (18) a 100 miliárd EUR na zdravotnícke pomôcky (19). V priemere teda výdavky na zdravotnú starostlivosť predstavujú približne 10 % HDP EÚ (20). |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EHSV je presvedčený o tom, že rýchlejšie starnutie obyvateľstva spolu s nárastom chronických chorôb a pandémií zvyšuje potrebu investícií do zdravotných systémov a systémov zdravotnej starostlivosti, pričom však čo členské štáty zároveň čelia aj rastúcim rozpočtovým obmedzeniam. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EHSV sa okrem iného domnieva, že vzhľadom na tento vývoj bude potrebné, aby členské štáty naďalej posilňovali efektívnosť a účinnosť rozpočtov na zdravotnú starostlivosť tým, že sa zamerajú na účinné zdravotnícke technológie a súčasne zachovajú stimuly pre inovácie (21). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EHSV by podporil používanie daňových stimulov v niektorých členských štátoch, ako aj prípadné zvýšenie stropu štátnej pomoci de minimis. Jeden z návrhov na zváženie je možnosť zvýšiť strop štátnej pomoci de minimis zo súčasných 200 000 EUR aspoň na 700 000 EUR pre MSP pôsobiace v oblasti zdravotníctva a sociálnej pomoci, pričom by sa stanovili dodatočné požiadavky na kvalitu, ako je napríklad práca na projektoch vyžadujúcich spoluprácu viacerých podnikov, investovanie do výskumu a inovácií alebo investovanie celého zisku zisk späť do podniku. Tieto ustanovenia by sa mohli použiť na stimulovanie MSP a podnikov sociálneho hospodárstva, aby viac investovali do výskumu, inovácií a rozvoja spolupráce v rámci sietí (22). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | EHSV sa nazdáva, že financovanie z verejných zdrojov je pre hodnotenie zdravotníckych technológií veľmi dôležité a určite by sa mohlo posilniť prostredníctvom spolupráce na spoločných činnostiach a tým, že sa zabráni duplicite. Odhaduje sa, že každé hodnotenie zdravotníckych technológií stojí vnútroštátne orgány približne 30 000 EUR a sektor zdravotníctva 100 000 EUR (23). Ak by napríklad desať členských štátov vykonalo hodnotenie zdravotníckych technológií pre tú istú technológiu a ich práca by bola predmetom spoločnej správy, mohlo by sa ušetriť až 70 % nákladov, a to aj za predpokladu, že by v dôsledku zvýšenej potreby koordinácie boli náklady na spoločné hodnotenie trikrát vyššie ako náklady na jednu vnútroštátnu správu. Tieto prostriedky by sa mohli ušetriť alebo presunúť na iné činnosti súvisiace s HTA. Vzhľadom na veľmi vysoké náklady na nové technológie je však nevyhnutné, aby sa hodnotenie zdravotníckych technológií, ktoré členský štát používa pri rozhodovaní o náhradách za technológie, zosúladilo s jeho terapeutickými prostriedkami na vnútroštátnej úrovni. Napríklad pri liečbe onkologických ochorení, pri ktorej náklady väčšinou presahujú 100 000 EUR na pacienta, bude neprimerané klinické hodnotenie stáť oveľa viac, ako sa ušetrí vďaka spoločnému hodnoteniu. Je dôležité poznamenať, že „Európska koalícia pacientov s rakovinou (ECPC) víta tento návrh. Predchádzaním duplicite úsilia sa spoločnými klinickými hodnoteniami odstráni riziko získania rozdielnych výsledkov, čím sa minimalizujú oneskorenia, pokiaľ ide o prístup k novým liečebným postupom“ (24). Okrem toho Medzinárodné združenie vzájomných poisťovní (AIM), ktoré je medzinárodnou úniou mimovládnych organizácií v oblasti zdravotnej starostlivosti, „víta skutočnosť, že Komisia navrhuje vytvoriť na úrovni EÚ udržateľnejší režim spolupráce v oblasti HTA“ (25). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Vzhľadom na obrovské hospodárske záujmy je odvetvie zdravotníckych technológií vystavené hrozbe konfliktov záujmov, preto je veľmi dôležité, aby sa HTA vykonávalo objektívne, nezávisle a transparentne, ako sa uvádza v návrhu. |
| --- | --- |

6.9.

7.   Aký to bude mať vplyv na MSP a mikropodniky?

| 7.1. | EHSV sa domnieva, že návrh by mal byť prínosom pre MSP, ako aj pre podniky sociálneho hospodárstva, ktoré pôsobia v tomto odvetví, keďže správa o klinickom hodnotení bude založená na dokumentácii s úplnými a aktuálnymi informáciami, čím sa zníži administratívna záťaž a náklady na dodržiavanie predpisov vyplývajúce z nevyhnutnosti predkladať viacero dokumentácií v záujme splnenia rôznych vnútroštátnych požiadaviek v oblasti HTA. Zvýši sa tak zapojenie MSP, a preto EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že v návrhu chýbajú osobitné ustanovenia týkajúce sa MSP. Najmä spoločné klinické hodnotenia a spoločné vedecké konzultácie, s ktorými sa počíta v návrhu, by mali zvýšiť predvídateľnosť pre podniky v tomto odvetví. To je zvlášť dôležité pre MSP a sociálne podniky, pretože vo všeobecnosti majú skôr menšie portfóliá výrobkov a obmedzenejšie vlastné prostriedky a kapacity na HTA (26). Treba poznamenať, že v návrhu sa nestanovujú poplatky za spoločné klinické hodnotenia a vedecké konzultácie, čo je veľmi dôležité aj pre zamestnanosť (napr. zníženie nezamestnanosti). Očakáva sa, že lepšia predvídateľnosť pre podniky vďaka spoločnej práci v oblasti HTA v celej EÚ bude mať pozitívny vplyv na konkurencieschopnosť EÚ v odvetví zdravotníckych technológií. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Pre MSP by mohlo byť veľmi dôležitým sociálno-ekonomickým stimulom, ak by boli nabádané na zapojenie do európskych programov financovania rozvoja v rámci národných strategických referenčných rámcov po roku 2020. Programy národných strategických referenčných rámcov na obdobie 2014 – 2020 obsahujú osobitné ustanovenia pre opatrenia v oblasti výskumu a vývoja zamerané na boj proti chudobe a nezamestnanosti. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | EHSV sa domnieva, že by bolo vhodné tieto programy nielen zachovať, ale aj rozšíriť v medziach širšieho rámca zásad navrhovaného nariadenia, aby sa z nich mohol stať nástroj slúžiaci na stimulovanie výskumu a vývoja, ako aj kreativity. |
| --- | --- |

7.2.1.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o hodnotení zdravotníckych technológií a zmene smernice 2011/24/EÚ.

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment.

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45).

3

(4)  Jednotná akcia EUnetHTA 1 v období 2010 – 2012, jednotná akcia EUnetHTA 2 v období 2012 – 2015 a jednotná akcia EUnetHTA 3 v období 2016 – 2019. Pozri: http://www.eunethta.eu/.

4

(5)  https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment.

5

(6)  http://www.astrid-online.it/static/upload/7787/7787e169a7f0afc63221153a6636c63f.pdf.

6

(7)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2015/pdf/ee3_en.pdf.

7

(8)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

8

(9)  Stanovisko pracovnej skupiny európskych sietí na obranu pacientov s rakovinou (WECAN) k ďalšej integrácii hodnotenia zdravotníckych technológií v EÚ, https://wecanadvocate.eu/wecan-position-further-eu-integration-of-hta/

9

(10)  K príslušným právnym predpisom patrí smernica 2001/83/ES, nariadenie (ES) č. 726/2004, nariadenie (EÚ) č. 536/2014, nariadenie (EÚ) 2017/745 a nariadenie (EÚ) 2017/746.

10

(11)  Potrebu zlepšiť synergie uznali členské štáty aj v diskusnom dokumente siete pre HTA Synergies between regulatory and HTA issues on pharmaceuticals (Synergie medzi regulačnými otázkami a otázkami týkajúcimi sa HTA v súvislosti s liekmi), ako aj sieť EUnetHTA a Európska agentúra pre lieky (EMA) v spoločnej správe Report on the implementation of the EMA-EUnetHTA three-year work plan 2012-2015 (Správa o vykonávaní trojročného pracovného plánu EMA-EUnetHTA na roky 2012 – 2015).

11

Synergies between regulatory and HTA issues on pharmaceuticals

Report on the implementation of the EMA-EUnetHTA three-year work plan 2012-2015

(12)  Ú. v. EÚ L 117. 5.5.2017, s. 1.

12

(13)  Ú. v. EÚ L 117, 5.5.2017, s. 176.

13

(14)  http://www.cleoresearch.org/en/.

14

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041. Úspory nákladov spojené so spoločnými hodnoteniami (hodnotenia relatívnej účinnosti alebo REA) by mohli predstavovať 2,67 milióna EUR ročne.

15

(16)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041. Odhaduje sa, že celkové náklady na uprednostňovanú možnosť predstavujú približne 16 miliónov EUR.

16

(17)  Údaje Eurostatu. Uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie s názvom Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy (Farmaceutický priemysel, strategický sektor pre európske hospodárstvo), GR GROW, 2014. Eurostat, výdavky poskytovateľov zdravotnej starostlivosti pre všetky členské štáty, údaje od roku 2012 alebo najnovšie dostupné údaje. V prípade Írska, Talianska, Malty a Spojeného kráľovstva sú tieto čísla doplnené na základe údajov WHO v oblasti zdravia (podľa ročného výmenného kurzu ECB).

17

Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy

(18)  Údaje Eurostatu z pracovného dokumentu GR GROW z roku 2014: https://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf,

18

(19)  Oznámenie s názvom Bezpečné, účinné a inovatívne zdravotnícke pomôcky a diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro, ktoré slúžia pacientom, spotrebiteľom a zdravotníckym pracovníkom, COM(2012) 540 final. Analýza Svetovej banky a organizácií EDMA, Espicom a Eucomed.

19

Bezpečné, účinné a inovatívne zdravotnícke pomôcky a diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro, ktoré slúžia pacientom, spotrebiteľom a zdravotníckym pracovníkom,

(20)  Európska komisia. European Semester Thematic Fiche: Health and Health systems (Tematický prehľad európskeho semestra: Zdravie a systémy zdravotnej starostlivosti), 2015. GR ECFIN, Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU (Politika obmedzenia nákladov vo verejných farmaceutických výdavkoch v EÚ), 2012. Pozri aj http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf.

20

European Semester Thematic Fiche: Health and Health systems

Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU

(21)  GR ECFIN, Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU (Politika obmedzenia nákladov vo verejných farmaceutických výdavkoch v EÚ), 2012.

21

Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU

(22)  V súčasnosti sa v nariadení Komisie (EÚ) č. 1407/2013 obmedzuje suma štátnej pomoci, ktorá sa môže poskytnúť podniku, na 200 000 EUR na tri roky, a to aj vo forme daňových úľav. V reakcii na hospodársku krízu zvýšila EÚ v roku 2008 dočasne túto hornú hranicu na 500 000 EUR ako súčasť európskeho plánu na oživenie hospodárstva. Malo by sa uznať, že vplyv rastúceho dopytu po službách zdravotnej starostlivosti, najmä tých pre závislé osoby, na zdravotnícke systémy bude jednou z hlavných výdavkových položiek zdravotníckych systémov členských štátov. Preto by bolo užitočné vytvoriť osobitný systém stimulov a pomoci, najmä pre podniky, ktoré pôsobia konkrétne v oblasti poskytovania sociálnej pomoci na miestnej úrovni.

22

(23)  DG ECFIN, The 2015 Ageing Report, 2015. OECD, 2015. Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges (Farmaceutické výdavky a politiky: minulé trendy a budúce výzvy).

23

The 2015 Ageing Report

Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges (Farmaceutické výdavky a politiky: minulé trendy a budúce výzvy).

(24)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/614772/EPRS_BRI(2018)614772_EN.pdf.

24

(25)  https://www.aim-mutual.org/wp-content/uploads/2018/02/AIM-on-HTA.pdf.

25

(26)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041.

26

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/102 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/102

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o prenesenie vykonávacích právomocí na Komisiu s cieľom určiť význam pojmov používaných v určitých ustanoveniach uvedenej smernice

[COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS)]

(2021/C 286/18)

| Spravodajca: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Christophe LEFÈVRE

| Žiadosti | Rada Európskej únie, 7. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 113 ZFEÚ |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 13. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 226/2/6 |

Žiadosti

Rada Európskej únie, 7. 1. 2021

Právny základ

článok 113 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

13. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

226/2/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV podporuje všeobecný cieľ, ktorý sleduje návrh Komisie, keďže zabezpečenie právnej istoty a predvídateľnosti, pokiaľ ide o smernicu o DPH (1), má zásadný význam pre vytvorenie rovnakých podmienok vo všetkých členských štátoch a ďalšiu podporu jednotného trhu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ako zdôraznila Komisia, pretrvávajúce rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o výklad a vykonávanie smernice o DPH, nepochybne poškodzujú jednotný trh. EHSV preto naliehavo žiada, aby sa v tejto súvislosti prijali rýchle a účinné opatrenia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Jednotnejšie pravidlá v oblasti DPH by skutočne mohli znížiť náklady na dodržiavanie predpisov a prispieť k rastu všetkých podnikov pôsobiacich v EÚ, a najmä MSP pôsobiacich na nadnárodnej úrovni, keďže na ne majú väčší dosah regulačné rozdiely medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Nezrovnalosti, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel v oblasti DPH, môžu viesť k výrazným nepriaznivým narušeniam na vnútornom trhu a v dôsledku toho aj k negatívnym sociálnym účinkom, ktorým by sa malo zabrániť zabezpečením väčšej konzistentnosti pri uplatňovaní existujúcich pravidiel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV však musí konštatovať, že návrh Komisie, a najmä navrhovaný náčrt otázok, ktoré sa majú riešiť v rámci nového súboru pravidiel, by mohol naraziť na značný odpor mnohých členských štátov, ktoré by mohli vzniesť „zásadné námietky“ voči návrhu Komisie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV preto žiada, aby sa čo najskôr zvážili ďalšie opatrenia, ktoré by dokázali posilniť jednotný trh. V súčasnom politickom prostredí EHSV navrhuje, aby Komisia ako prvý krok zvážila zlepšenie a posilnenie existujúceho poradného výboru pre DPH a jeho rozhodovacieho procesu s cieľom zvýšiť neuspokojivú mieru jednotnosti pravidiel v oblasti DPH vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV okrem toho považuje za užitočné riadne sledovať rôznorodé uplatňovanie a vykonávanie dohodnutých pravidiel v oblasti DPH na vnútroštátnej úrovni. Je dôležité, aby boli existujúce rozdiely transparentné, jasné a verejné v snahe zlepšiť jednotnosť súčasného regulačného rámca. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tento prístup by mohol viesť k účinnému systému „partnerského tlaku“, v dôsledku čoho by bolo pre členské štáty oveľa ťažšie odchýliť sa od konsolidovaných výkladov a vykonávacích postupov na úkor vnútorného trhu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV okrem toho považuje za dôležité, aby Komisia vykonala posúdenia vplyvu prípadných rozdielov vo vykonávaní alebo výklade dohodnutých pravidiel v oblasti DPH v ktoromkoľvek členskom štáte. Posúdenia vplyvu by sa mali zverejniť, dôsledne prerokovať a dosledovať vo výbore pre DPH. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV by chcel napokon upriamiť pozornosť na niektoré možné nežiaduce účinky nového návrhu. Úloha, ktorá sa navrhuje pre Komisiu, pokiaľ ide o vykonávanie vo vzťahu k niektorým z hlavných pojmov smernice o DPH, by mohla sťažiť rozlišovanie medzi rozsahom nových právomocí Komisie na jednej strane a tým, čo bude v skutočnosti predstavovať zmenu smernice o DPH na strane druhej. Takáto neistota by mohla v budúcnosti skomplikovať dosiahnutie jednomyseľnej dohody v Rade potrebnej na zmenu smernice o DPH. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Návrh Komisie

| 2.1. | V skúmanom legislatívnom návrhu sa poukazuje na to, že Komisia v súčasnosti nemá žiadne vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o smernicu o DPH. V tejto súvislosti je jediným dostupným nástrojom na vykonávanie ustanovení smernice poradný výbor stanovený v článku 398. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Poradný výbor pre DPH je zložený zo zástupcov členských štátov a Komisie a zaoberá sa otázkami týkajúcimi sa uplatňovania ustanovení EÚ o DPH, ktoré predloží Komisia alebo niektorý členský štát. Poradný výbor pre DPH môže v súčasnosti schvaľovať len nezáväzné usmernenia k uplatňovaniu smernice o DPH, zatiaľ čo záväzné vykonávacie opatrenia môže prijímať len Rada na základe návrhu Komisie. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podľa Komisie existujúce usmernenia nie vždy zabezpečujú jednotné uplatňovanie právnych predpisov EÚ v oblasti DPH, a to aj z dôvodu preukázaných ťažkostí pri dosahovaní jednomyseľných usmernení v rámci poradného výboru. Komisia k tomu uvádza niekoľko príkladov, keď sa nepodarilo dosiahnuť jednomyseľnú dohodu na pravidlách a zásadách týkajúcich sa strategických ustanovení a pojmov obsiahnutých v smernici o DPH. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisia ďalej tvrdí, že takéto rozdiely by mohli viesť k niekoľkým nepriaznivým výsledkom vrátane: i) rizika dvojitého alebo žiadneho zdanenia, ii) právnej neistoty a nedostatočnej predvídateľnosti a iii) dodatočných nákladov pre podniky. V tejto súvislosti by judikatúra Európskeho súdneho dvora (ESD) – hoci je užitočná – nebola podľa Komisie optimálnym riešením na zabránenie všetkým neistotám vyplývajúcim z ustanovení smernice o DPH. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V záujme zvýšenia právnej istoty a predvídateľnosti sa preto v legislatívnom návrhu predpokladá splnomocnenie Komisie prijímať vykonávacie akty v určitých oblastiach, na ktoré sa vzťahuje smernica o DPH, ako aj zriadenie výboru, ktorý bude dohliadať na nové právomoci Komisie. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Navrhovaná vykonávacia úloha Komisie sa zameria na tie konkrétne oblasti a pojmy týkajúce sa DPH EÚ, ktoré si vyžadujú jednotné uplatňovanie a kde je potrebná väčšia istota a predvídateľnosť. Rada si zase zachová svoje vykonávacie právomoci mimo budúceho rozsahu pôsobnosti Komisie. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V nových pravidlách sa predovšetkým stanovuje, že Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov určí význam pojmov používaných v týchto oblastiach/koncepciách smernice o DPH: i) zdaniteľné osoby na účely DPH; ii) transakcie, ktoré sú zdaniteľné na účely DPH; iii) miesto zdaniteľných transakcií; iv) zdaniteľná udalosť a vznik daňovej povinnosti; v) základ DPH; vi) oslobodenie od DPH; vii) odpočítanie DPH; viii) povinnosti zdaniteľných osôb a niektorých nezdaniteľných osôb. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Právnym základom pre tento návrh je článok 113 ZFEÚ, v ktorom sa stanovuje, že Rada jednomyseľne v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom a po porade s Európskym parlamentom a Európskym hospodárskym a sociálnym výborom prijme ustanovenia na zosúladenie pravidiel členských štátov v oblasti nepriameho zdaňovania. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pridelenie vykonávacích právomocí Komisii podľa návrhu nevylučuje všeobecnú kontrolu vykonávania týchto právomocí zo strany členských štátov. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Na základe nových pravidiel sa zriaďuje nový výbor. Ustanovenia týkajúce sa zloženia výboru a predsedu sú stanovené priamo v článku 3 nariadenia o komitológii. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Všeobecné a konkrétne pripomienky

| 3.1. | EHSV víta a podporuje všeobecný cieľ, ktorý sleduje návrh Komisie. Zabezpečenie právnej istoty a predvídateľnosti, pokiaľ ide o smernicu o DPH, má zásadný význam pre vytvorenie rovnakých podmienok a podporu jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ako zdôraznila Komisia, terajšie rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o vykonávacie akty, poškodzujú jednotný trh. Okrem toho je regulačný rámec ešte viac skomplikovaný skutočnosťou, že nielen vykonávacie akty sa môžu líšiť, ale v prvom rade aj výklad pravidiel a vymedzenie pojmov súvisiacich so smernicou o DPH. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Jednotnejšie pravidlá v oblasti DPH by skutočne mohli znížiť náklady na dodržiavanie predpisov a prispieť k rastu všetkých podnikov pôsobiacich na vnútornom trhu, a najmä MSP pôsobiacich na nadnárodnej úrovni. K samotnej konsolidácii vnútorného trhu by mohla výrazne prispieť väčšia konzistentnosť medzi členskými štátmi v oblasti DPH. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Existuje mnoho príkladov škodlivých rozdielov vo vykonávaní dohodnutých pravidiel DPH. Napríklad neexistuje spoločný konsenzus a výklad týkajúci sa toho, či je „sklad“„stálou prevádzkarňou zdaniteľnej osoby alebo niečím iným“ alebo významu výrazu „dodávateľ..., ktorý zasiela alebo prepravuje tovar buď sám, alebo prostredníctvom tretej strany konajúcej na jeho účet“ podľa článku 36a ods. 3 smernice o DPH. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV poukazuje na skutočnosť, že nezrovnalosti, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel v oblasti DPH, môžu viesť k výrazným nepriaznivým narušeniam na vnútornom trhu a v dôsledku toho aj k negatívnym sociálnym účinkom, ktoré sú neprijateľné a ktorým by sa malo zabrániť zabezpečením väčšej konzistentnosti pri uplatňovaní existujúcich pravidiel v oblasti DPH. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV však musí konštatovať, že návrh Komisie by mohol čeliť značným prekážkam zo strany viacerých členských štátov, pokiaľ ide o dohodu o tom, ktoré otázky by sa mali riešiť v rámci nového súboru pravidiel a existujúcich pravidiel týkajúcich sa zmeny smerníc o DPH. EHSV preto žiada, aby sa čo najskôr zvážili ďalšie opatrenia, ktoré by mohli posilniť jednotný trh. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V súčasnom politickom prostredí EHSV navrhuje, aby Komisia ako prvý krok zvážila zlepšenie existujúceho poradného výboru pre DPH. Výbor by sa mohol posilniť a zefektívniť, čím by sa zachovala významná úloha členských štátov a zlepšila súčasná neuspokojivá miera jednotnosti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV považuje za užitočné riadne sledovať rôznorodé uplatňovanie a vykonávanie dohodnutých pravidiel v oblasti DPH na vnútroštátnej úrovni. Je dôležité, aby boli existujúce rozdiely transparentné, jasné a verejné s cieľom zlepšiť jednotnosť súčasného regulačného rámca. Napriek všetkým obmedzeniam a nedostatkom, ktoré opísala Komisia, poradný výbor získal značné skúsenosti s riešením zložitých otázok týkajúcich sa smernice o DPH. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV navrhuje prístup založený na „partnerskom tlaku“. Takýto prístup by mohol byť účinný, v dôsledku čoho by bolo pre členské štáty oveľa ťažšie odchýliť sa od dobre fungujúceho jednotného trhu a vytvárať mu prekážky. Členské štáty by museli vysvetliť, prečo došlo k odklonu vo vykonávaní. EHSV sa domnieva, že členské štáty by nemali namietať voči transparentnosti a zodpovednosti. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV okrem toho považuje za dôležité, aby Komisia vykonala posúdenia vplyvu prípadných rozdielov vo vykonávaní alebo výklade dohodnutých pravidiel v oblasti DPH v ktoromkoľvek členskom štáte. Posúdenia vplyvu by sa mali zverejniť a prerokovať a sledovať vo výbore pre DPH. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Na základe tejto logiky by sa mohla znížiť motivácia k odchyľovaniu sa od spoločných pravidiel a ich dohodnutého vykonávania, pričom by sa dodržala zásada proporcionality a subsidiarity. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV by chcel napokon upriamiť pozornosť na niektoré možné nežiaduce účinky nového návrhu. Vykonávacia úloha Komisie, pokiaľ ide o niektoré z relevantnejších pojmov obsiahnutých v smernici o DPH, by mohla sťažiť rozlišovanie medzi rozsahom nových právomocí Komisie na jednej strane a tým, čo bude v skutočnosti predstavovať zmenu smernice o DPH, na strane druhej. Takáto neistota by mohla v budúcnosti skomplikovať dosiahnutie jednomyseľnej dohody v Rade potrebnej na zmenu smernice o DPH. |
| --- | --- |

3.12.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1

1

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/106

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady (EÚ) č. 389/2012 o administratívnej spolupráci v oblasti spotrebných daní, pokiaľ ide o obsah elektronických registrov

[COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS)]

(2021/C 286/19)

| Spravodajca: | Szilárd PODRUZSIK |
| --- | --- |

Spravodajca:

Szilárd PODRUZSIK

| Konzultácia | Rada Európskej únie 5. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 13. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 230/0/6 |

Konzultácia

Rada Európskej únie 5. 2. 2021

Právny základ

článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

13. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

230/0/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Ako už EHSV uviedol, v plnej miere podporuje neustálu aktualizáciu predpisov, ktoré umožňujú primeraný stupeň vzájomnej administratívnej spolupráce daňových orgánov členských štátov (1). Okrem toho podporuje, aby Komisia a členské štáty čo najlepšie využívali IT a technologicky pokročilé systémy s cieľom zlepšiť výber daní a bojovať proti podvodom. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV v plnej miere podporuje návrh Komisie, keďže zahŕňa technické prispôsobenia súčasných právnych predpisov o registroch členských štátov týkajúcich sa spotrebných daní, ktoré sú nevyhnutné z dôvodu nedávneho schválenia smernice (EÚ) 2020/262 (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV pripomína význam organizácie a vedenia registrov členských štátov týkajúcich sa spotrebných daní, pričom sa dodržiava právo na súkromie, pokiaľ ide o informácie vkladané do takýchto registrov a v nich spracovávané. Spracovanie takýchto údajov by nemalo presiahnuť rámec nevyhnutného a primeraného na účely ochrany legitímneho daňového záujmu členských štátov, a to v súlade so zásadou proporcionality podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Keďže prispôsobenie registrov členských štátov sa stalo nevyhnutným po schválení smernice 2020/262, v ktorej sa stanovujú vymedzenia pojmov „certifikovaný odosielateľ“ a „certifikovaný príjemca“, ako aj doplňujúce vymedzenia pojmu „certifikovaný odosielateľ alebo certifikovaný príjemca, ktorý odosiela alebo prijíma tovar podliehajúci spotrebnej dani len príležitostne“, EHSV odporúča, aby Komisia zabezpečila dostatočný stupeň harmonizácie výkladu a uplatňovania takýchto pojmov s cieľom zaručiť rovnorodosť informácií vkladaných do týchto registrov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV nabáda členské štáty, aby starostlivo zvážili a monitorovali náklady na vykonávanie počas prispôsobovania začatého návrhom Komisie. Ak by sa však počas prispôsobovania ukázala potreba ďalších výdavkov v záujme plnej ochrany súkromia európskych podnikov a ľudí, mali by sa urýchlene vykonať primerané dodatočné investície do IT a kybernetickej bezpečnosti registrov. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Návrh Komisie

| 2.1. | Návrhom Komisie sa mení nariadenie Rady (EÚ) č. 389/2012 (3), ktorým sa stanovuje právny základ pre administratívnu spoluprácu medzi členskými štátmi v oblasti spotrebných daní, pokiaľ ide o obsah elektronických registrov vedených členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tento návrh je potrebný na základe oddielu 5 nedávno schválenej smernice (EÚ) 2020/262. Najmä v článku 35 ods. 8 smernice sa uvádza, že „pre certifikovaného odosielateľa alebo certifikovaného príjemcu, ktorý odosiela alebo prijíma tovar podliehajúci spotrebnej dani len príležitostne, je certifikácia uvedená v článku 3 bodoch 12 a 13 obmedzená na konkrétne množstvo tovaru podliehajúceho spotrebnej dani, jedného prijímateľa alebo odosielateľa a konkrétny časový úsek“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vzhľadom na toto ustanovenie sa v návrhu Komisie určuje, ktoré informácie majú byť vkladané do registrov vedených členskými štátmi, pokiaľ ide o certifikovaných odosielateľov alebo príjemcov prepravujúcich tovar len príležitostne. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V článku 19 nariadenia Rady (EÚ) č. 389/2012 sa členským štátom stanovuje všeobecná povinnosť viesť elektronické registre povolení pre hospodárske subjekty a sklady, ktoré sú zapojené do prepravy tovaru podliehajúceho spotrebnej dani medzi členskými štátmi v režime pozastavenia dane, ako aj povolenia pre hospodárske subjekty, ktoré prepravujú tovar po jeho uvedení do daňového voľného obehu a sú certifikovanými odosielateľmi alebo príjemcami. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V záujme dosiahnutia riadneho fungovania počítačového systému zabezpečením uchovávania úplných, aktualizovaných a presných údajov, je cieľom návrhu Komisie rozšíriť rozsah pôsobnosti článku 19 nariadenia Rady (EÚ) č. 389/2012 tým, že stanoví typ informácií, ktoré sa majú vkladať do národných registrov hospodárskych subjektov, ktoré prepravujú tovar podliehajúci spotrebnej dani len príležitostne. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tieto informácie sa konkrétnejšie týkajú certifikovaných odosielateľov a príjemcov, množstva tovaru, totožnosti hospodárskeho subjektu na konci prepravy tovaru a trvania dočasnej certifikácie. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Zámerom navrhovanej zmeny nie je vymedziť nový okruh držiteľov spotrebných licencií, ale skôr spája zásielky v rámci voľného obehu v členskom štáte v prvom rade s už vymedzenými pojmami „daňový sklad“, „registrovaný odosielateľ“ a „registrovaný príjemca“ a prepája ich s novými štatútmi „certifikovaný odosielateľ“ a „certifikovaný príjemca“. Pozmeňujúcim návrhom sa teda rozširujú a spresňujú informácie, ktoré už sú evidované v úradnej databáze. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Návrh sa zakladá na článku 113 ZFEÚ, podľa ktorého „Rada jednomyseľne v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom po porade s Európskym parlamentom a Hospodárskym a sociálnym výborom prijme pravidlá na zosúlaďovanie právnych predpisov týkajúcich sa dane z obratu, spotrebných daní a iných foriem nepriameho zdaňovania, aby sa tým zabezpečilo vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu a zabránilo narušovaniu hospodárskej súťaže.“ |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Návrh nemá vplyv na rozpočet EÚ a má sa uplatňovať od 13. februára 2023. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Všeobecné a konkrétne pripomienky

| 3.1. | Ako už EHSV uviedol v predchádzajúcich stanoviskách, v plnej miere podporuje neustálu aktualizáciu predpisov, ktoré umožňujú primeraný stupeň vzájomnej administratívnej spolupráce orgánov členských štátov s cieľom zabezpečiť plný výber daní a účinný boj proti podvodom v súvislosti so spotrebnými daňami (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV okrem toho podporuje, aby Európska komisia a členské štáty čo najlepšie využívali IT a technologicky pokročilé systémy s cieľom zlepšiť výber daní a bojovať proti podvodom. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV preto v plnej miere podporuje návrh, ktorý je predmetom posúdenia, keďže zahŕňa technické prispôsobenia súčasných právnych predpisov o registroch členských štátov týkajúcich sa spotrebných daní, ktoré sú nevyhnutné z dôvodu nedávneho schválenia smernice (EÚ) 2020/262. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Podľa EHSV je výhodné mať komplexnú databázu umožňujúcu overovanie informácií, ktorých sa návrh týka, v systéme SEED. Sledovanie zdaňovaných zásielok a riadne plnenie akýchkoľvek daňových povinností v súvislosti so spotrebnou daňou bude týmto jednotné, účinnejšie a transparentnejšie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Zdá sa, že návrh je v súlade so zásadou subsidiarity, keďže obsah a fungovanie registrov členských štátov, pokiaľ ide o informácie o registrovaných odosielateľoch a príjemcoch, ktorí pôsobia príležitostne, by sa mali harmonizovať prostredníctvom európskych predpisov. Takýmito predpismi sa môže regulačný cieľ Komisie splniť lepšie ako viacerými prístupmi členských štátov. V tejto súvislosti sa nariadenie javí ako primeraný výber predpisu podľa článku 113 ZFEÚ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Návrh je aj v súlade so zásadami proporcionality podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie a zakotvenými v zmluve. Obsah návrhu neprekračuje rámec potrebný na dosiahnutie regulačného cieľa Komisie bez toho, aby mal príliš veľký vplyv na záujmy súkromných podnikov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Inými slovami, návrh vedie k prijateľnému zvýšeniu administratívneho zaťaženia daňových orgánov členských štátov, čo je oprávnené vzhľadom na konečný výsledok, ktorým je väčšia komplexnosť kontrolných systémov vykonávaných prostredníctvom registrov, ako aj ich väčšia efektívnosť a transparentnosť. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV pripomína význam organizácie a vedenia národných registrov spotrebných daní dodržiavania základných práv, a najmä práva na súkromie, pokiaľ ide o informácie, vkladané do takýchto registrov a v nich spracovávané. Spracovanie takýchto údajov by nemalo presiahnuť rámec toho, čo je nevyhnutné a primerané na účely ochrany legitímneho daňového záujmu členských štátov, a to v súlade so zásadou proporcionality. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Keďže prispôsobenie registrov členských štátov sa stalo nevyhnutným po schválení smernice 2020/262, v ktorej sa poskytujú vymedzenia pojmov „certifikovaný odosielateľ“ a „certifikovaný príjemca“ (článok 3), ako aj doplňujúce vymedzenia pojmu „certifikovaný odosielateľ alebo certifikovaný príjemca, ktorý odosiela alebo prijíma tovar podliehajúci spotrebnej dani len príležitostne“ (článok 35), EHSV odporúča, aby Komisia zabezpečila dostatočný stupeň harmonizácie výkladu a uplatňovania týchto pojmov s cieľom zaručiť rovnorodosť informácií vkladaných do registrov prevádzkovaných členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV konštatuje, že návrh nebude mať vplyv na rozpočet EÚ, ale zároveň nabáda členské štáty, aby starostlivo zvážili a sledovali náklady na vykonávanie počas prispôsobovania. Vzhľadom na to by sa mohli v prípade potreby vykonať primerané dodatočné investície do IT, ak sa počas prispôsobovania ukáže potreba dodatočných výdavkov v záujme plnej ochrany súkromia európskych podnikov a ľudí. |
| --- | --- |

3.10.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Pozri stanovisko EHSV o administratívnej spolupráci v oblasti spotrebných daní (Ú. v. EÚ C 68, 6.3.2012, s. 45).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 58, 27.2.2020, s. 4.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 121, 8.5.2012. s. 1

3

(4)  Pozri stanovisko EHSV o administratívnej spolupráci v oblasti spotrebných daní (Ú. v. EÚ C 68, 6.3.2012, s. 45).

4

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/109 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/109

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie európskej zdravotnej únie: posilnenie odolnosti EÚ pre prípady cezhraničného ohrozenia zdravia

[COM(2020) 724 final]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o posilnenej úlohe Európskej agentúry pre lieky z hľadiska pripravenosti na krízy a krízového riadenia v oblasti liekov a zdravotníckych pomôcok

[COM(2020) 725 final – 2020/321(COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zmene nariadenia (ES) č. 851/2004, ktorým sa zriaďuje Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb

[COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia a o zrušení rozhodnutia č. 1082/2013/EÚ

[COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD)]

(2021/C 286/20)

| Spravodajca: | Ioannis VARDAKASTANIS (EL – III) |
| --- | --- |

Spravodajca:

Ioannis VARDAKASTANIS (EL – III)

| Konzultácia | Rada 14. 12. 2020
  Európsky parlament 14. 12. 2020
  Európska komisia 12. 11. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 168 ods. 5 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 16. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 232/3/7 |

Konzultácia

Rada 14. 12. 2020

Európsky parlament 14. 12. 2020

Európska komisia 12. 11. 2020

Právny základ

článok 168 ods. 5 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

16. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

232/3/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Prostredníctvom tohto balíka týkajúceho sa zdravotnej únie EÚ musí Európska únia spolu s členskými štátmi reagovať na želanie ľudí žijúcich v EÚ, aby EÚ zohrávala aktívnejšiu úlohu pri ochrane ich zdravia a presadzovaní práva na zdravie. Podľa nedávneho prieskumu EÚ by 66 % občanov EÚ uvítalo, keby EÚ mala väčšie slovo v otázkach súvisiacich so zdravím. 54 % opýtaných ľudí sa domnieva, že verejné zdravie by malo byť prioritným výdavkom v rozpočte EÚ (1). Osobitne treba zlepšiť schopnosť EÚ účinne predchádzať cezhraničným ohrozeniam zdravia, odhaľovať ich, pripravovať sa na ne a zvládať ich. Preto sa musí uskutočniť diskusia a možné prehodnotenie subsidiarity, rozdelenia právomocí a odkazov na cezhraničné ohrozenia zdravia a pripravenosť v zmluvách EÚ, hneď ako bude dostatok času na plné zhodnotenie tejto pandémie a reakcie EÚ a jednotlivých členských štátov. Medzitým by sa malo pokračovať v ambicióznych opatreniach v súčasnom rámci zmlúv. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ľudia žijúci v Európe počas pandémie pozorovali a pociťovali, ako bola EÚ zle pripravená na zaistenie bezpečnosti ľudí vzhľadom na roztrieštenú štruktúru zdravotnej starostlivosti a stratégiu prevencie, ako aj na desaťročia úsporných opatrení a nedostatočné investície do služieb zdravotnej a sociálnej starostlivosti. To malo vplyv na straty na životoch, prehĺbenie nerovnosti a zvýšenie miery chudoby. Zistilo sa aj, že mnohí ľudia stále nie sú v EÚ chránení pred diskrimináciou, prípadne nemajú prístup k informáciám o verejnom zdraví či zdravotnej starostlivosti. EHSV neustále vyzýva na vzostupnú konvergenciu systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnych systémov a všeobecných spoločných zásad EÚ (2). Opatrenia na ochranu zdravia musia vždy rešpektovať všetky základné práva a mali by vychádzať zo systémov zdravotnej starostlivosti založených na solidarite. V rámci postupu európskeho semestra by sa mala kontrolovať výkonnosť a podmienky krízového riadenia a systémov zdravotnej starostlivosti členských štátov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pandémia COVID-19 ukázala, aké sú životne dôležité služby zdravotnej a inej starostlivosti a že zdravie je verejným statkom. Na tento účel by EÚ a členské štáty mali zabezpečiť, aby mal každý rovnaký prístup ku kvalitným, personálne a materiálne dobre vybaveným zdravotným a sociálnym službám. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Počas pandémie boli v jej prvej línii zdravotnícki pracovníci, sociálni pracovníci, zdravotnícki mediátori, subjekty občianskej spoločnosti a poskytovatelia základných služieb (potraviny, doprava), ktorí v najťažších časoch preukázali mimoriadnu mieru solidarity. Osobitná pozornosť zdravotníckym pracovníkom by sa mala venovať potrebe zlepšiť pracovné podmienky vrátane odmeňovania, náboru a udržania pracovníkov, ako aj ich zdravia a bezpečnosti. Tlak pandémie viedol k tomu, že mnohí z nich uvažovali o zanechaní svojej profesie. V tomto balíku sa musí zohľadniť uvedená skutočnosť a úloha, ktorú môžu v oblasti zdravia zohrávať všetci uvedení aktéri. Podobne by sa malo dôslednejšie konzultovať s miestnymi samosprávami, poskytovateľmi služieb a zdravotníckymi pracovníkmi. Lepšou koordináciou medzi EÚ, členskými štátmi, regionálnou a miestnou úrovňou vrátane občianskej spoločnosti sa zvýši efektívnosť v prospech ľudí v EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Hoci Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) oceňuje EÚ za solidaritu preukázanú v stratégii v oblasti vakcín, dochádza k závažnými oneskoreniam, kým sa vakcíny dostanú k ľuďom. EHSV žiada Európsku komisiu, aby zabezpečila, že prístup k očkovaniu zostane verejným statkom a bude pre všetkých bezplatné, ako to Komisia pôvodne uviedla. Dostupnosť budúcich vakcín by nemala byť obmedzená právami duševného vlastníctva a právnymi predpismi EÚ týkajúcimi sa údajov a trhovej exkluzivity Okrem toho by prijímatelia prostriedkov EÚ mali mať právnu povinnosť podeliť sa o poznatky týkajúce sa zdravotníckych technológií súvisiacich s ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pandémia odhalila toxický vzťah medzi prenosnými a neprenosnými chorobami. Prevažná väčšina úmrtí spôsobených ochorením COVID-19 súvisela so skrytými a preexistujúcimi zdravotnými ochoreniami. Ďalším pozorovaným účinkom pandémie bol vplyv na pacientov s chronickými chorobami, ktorých prístup k liečbe negatívne ovplyvnila pandémia. Mechanizmus reakcie na krízu a európska zdravotná únia by sa preto mali zamerať aj na neprenosné choroby. Veľká pozornosť by sa mala venovať aj kríze duševného zdravia, ktorá existovala už pred pandémiou, ale pravdepodobne hrozí jej výrazné prepuknutie v dôsledku tlaku, pod ktorým sa mnohí ľudia v súčasnosti ocitli. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pokiaľ ide o nariadenie EÚ o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa vytvárali zásoby liekov, ktoré môže používať celá populácia a sú pre ňu cenovo dostupné, a aby sa takéto lieky vyvíjali; aby sa ihneď začalo pracovať na pripravenosti, pokiaľ ide o ochranu vysokorizikových skupín, najmä osôb žijúcich v uzavretom prostredí alebo v inštitucionálnej starostlivosti; aby bol zber údajov lepšie rozčlenený, aby bolo jasné, ktorí ľudia sú najohrozenejší; aby boli zdravotnícke inovácie a reakcie prístupné pre všetkých bez ohľadu na ich príjem, členský štát alebo región pobytu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vzhľadom na obnovený mandát Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb EHSV zdôrazňuje dôležitosť toho, aby sa zníženie nerovností v oblasti zdravia v EÚ stalo stredobodom práce centra, rovnako tak zahrnutie neprenosných chorôb; aby centrum malo všetky nástroje na zber úplne rozčlenených a anonymizovaných údajov a formuláciu odporúčaní o sociálnych a komerčných determinantoch zdravia (3) a malo mandát na monitorovanie investícií a formulovanie odporúčaní v oblasti financovania zdravotného dohľadu, posudzovania rizík, pripravenosti a reakcie, a to na úrovni EÚ aj vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pokiaľ ide o posilnenú úlohu Európskej agentúry pre lieky (EMA), EHSV naliehavo vyzýva, aby bola do riadiacej skupiny pre lieky a riadiacej skupiny pre zdravotnícke pomôcky zapojená občianska spoločnosť a sociálni partneri a primerane sa s nimi konzultovalo; aby boli dodávky liekov a zdravotníckych pomôcok v celej EÚ nielen konzistentné a dostatočné, ale aj aby EMA pracovala so všetkými zainteresovanými stranami v oblasti zdravia na vytvorení európskeho modelu stanovovania cien liekov spravodlivým, zodpovedným a transparentným spôsobom. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Nový balík nariadení EÚ týkajúci sa zdravia by sa mal spojiť so zavádzaním Európskeho piliera sociálnych práv, najmä jeho zásad č. 12, 16, 17 a 18, a akčného plánu pre Európsky pilier sociálnych práv, v ktorom sa okrem iného navrhuje priestor EÚ pre údaje týkajúce sa zdravia. Mal by byť aj súčasťou dosahovania cieľa udržateľného rozvoja č. 3. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Musí sa riešiť prekrývanie medzi cieľmi rôznych nariadení a musia sa objasniť mandáty rôznych agentúr, aby sa zvýšila efektívnosť a zabránilo sa nejasnostiam týkajúcim sa zodpovednosti za rôzne opatrenia. Okrem toho by sa malo prihliadnuť na formálne pripomienky, ktoré nedávno vydal európsky dozorný úradník pre ochranu údajov (EDPS) k navrhovanému balíku o európskej zdravotnej únii. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV sa domnieva, že niektoré prvky tohto balíka nariadení možno prichádzajú priskoro, keďže pandémia COVID-19 stále prebieha a ešte sa len dozvedáme o jej vplyvoch. Zároveň uznávame, že v určitých oblastiach koordinácie EÚ v oblasti zdravia sú potrebné naliehavé opatrenia. Vyzývame Komisiu, aby do júna 2021 predložila správu o ponaučeniach, ktoré zatiaľ vyvodila z pandémie. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV víta navrhovaný balík Komisie na vybudovanie silnej európskej zdravotnej únie. Navrhovaný balík zahŕňa: a) oznámenie Budovanie európskej zdravotnej únie: posilnenie odolnosti EÚ pre prípady cezhraničného ohrozenia zdravia; b) prijatie nového nariadenia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia v záujme posilnenia pripravenosti, dohľadu a zlepšenia nahlasovania údajov; c) zlepšenie schopnosti Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) a Európskej agentúry pre lieky (EMA) lepšie chrániť ľudí žijúcich v EÚ a riešiť cezhraničné ohrozenia zdravia d) vytvorenie Úradu EÚ pre reakcie na núdzové zdravotné situácie (HERA) na efektívnu podporu reakcie na cezhraničné ohrozenia zdravia na úrovni EÚ a e) zriadenie Európskej výkonnej agentúry pre zdravie a digitalizáciu (HaDEA), ktorej úlohou bude zavedenie a riadene ročných pracovných programov programu EU4Health. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV vyzýva EÚ a členské štáty, aby reagovali na požiadavku európskych občanov, aby sa zdravie stalo prioritou. Ako Komisia zdôraznila vo svojom oznámení, európski občania čoraz častejšie vyjadrujú želanie, aby EÚ zohrávala aktívnejšiu úlohu pri ochrane ich zdravia, najmä pred ohrozeniami zdravia, ktoré presahujú štátne hranice. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Navrhovaný balík Komisie je východiskovým bodom pre presadenie práva na kvalitné zdravie a pre posilnenie inkluzívnych systémov zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti pre všetkých ľudí v EÚ, susedných krajinách a krajinách pristupujúcich do EÚ. Posilňuje aj platformu pre príspevok EÚ k celosvetovému verejnému zdraviu. Okrem toho sa sociálna ochrana v oblasti zdravia musí stať prioritou medzinárodných partnerstiev EK. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Hoci balík týkajúci sa európskej zdravotnej únie predstavuje krok správnym smerom, je potrebné prekročiť rámec samotnej koordinácie. Nové opatrenia by sa mali spojiť s možnou revíziou zmlúv EÚ, najmä článku 168 ods. 1 druhého pododseku ZFEÚ, s cieľom rozšíriť právomoci EÚ v oblasti ohrození zdravia a cezhraničných ohrození zdravia a načrtnúť ochranu zdravia ako verejného statku. V článku 35 Charty základných práv Európskej únie sa uvádza: „Každý má právo na prístup k preventívnej zdravotnej starostlivosti a právo využívať lekársku starostlivosť za podmienok ustanovených vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou. Pri tvorbe a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia.“ Na tento účel sa musí zabezpečiť, aby členské štáty primerane investovali do verejného zdravia a sociálnej starostlivosti. Zohľadniť by sa mala aj primeraná rovnováha medzi demokraticky schválenými vnútroštátnymi systémami zdravotníctva a starostlivosti a spoločnými potrebami v záujme Európy. Všetky relevantné vedecké zdroje by mali prispieť k zodpovedným politickým rozhodnutiam a malo by sa vykonať povinné posúdenie vplyvu všetkých politických iniciatív EÚ na zdravie. Opatrenia na ochranu zdravia musia rešpektovať všetky základné práva. Obmedzenia takýchto práv by mali byť primerané, kontrolované súdmi a mali by sa riadiť zásadami demokracie a právneho štátu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV už prijal stanoviská v oblasti zdravia (4). V júni 2020 plenárne zhromaždenie EHSV takisto prijalo uznesenie o návrhoch EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19 (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Úsilie o zlepšenie schopnosti EÚ účinne a celostným spôsobom predchádzať cezhraničným ohrozeniam zdravia, pripraviť sa na ne a zvládať ich by sa malo spojiť so zavádzaním Európskeho piliera sociálnych práv, najmä jeho zásad č. 12, 16, 17 a 18, a akčného plánu pre Európsky pilier sociálnych práv, v ktorom sa okrem iného navrhuje priestor EÚ pre údaje týkajúce sa zdravia. Priestor by sa mal regulovať ako verejný statok. Táto iniciatíva by tiež mala byť súčasťou dosahovania cieľov udržateľného rozvoja a byť prepojená s reformami financovanými z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (RRF), ktorý by mohol pripraviť pôdu pre pokrok v prístupnom elektronickom zdravotníctve a telemedicíne. EHSV očakáva hodnotiacu tabuľku RRF, v ktorej sa jasne ukáže, aké investície sa uskutočnili prostredníctvom RRF v sektore zdravotníctva. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Napriek európskym programom spolupráce medzi cezhraničnými regiónmi sme ani po viac ako dvadsiatich rokoch investovania do podpory mobility súvisiacej so zdravím v týchto oblastiach z prostriedkov EÚ nedosiahli integrovanejší model cezhraničnej starostlivosti. Na to, aby sa cezhraničné územia stali hnacou silou solidarity a spolupráce v oblasti zdravia, je potrebný nový impulz a dlhodobá vízia. Ak majú členské štáty spoločnú pozemnú hranicu, „plánovanie prevencie, pripravenosti a reakcie“ by malo zahŕňať znalosť štruktúr verejného zdravia a personálu v susednom štáte a malo by zahŕňať vykonávanie spoločných cezhraničných cvičení. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pandémia výrazne zvýšila mieru chudoby a prehĺbila existujúcu nerovnosť, najmä v členských štátoch, ktoré v poslednom desaťročí ťažko zasiahla hospodárska kríza. Zdravotná kríza má silný vplyv na hospodárstvo, trh práce a sociálnu súdržnosť. Medzi badateľné vplyvy na trh práce patrí nárast nezamestnanosti, zastavenie náboru pracovníkov, nedostatočná tvorba nových pracovných miest a skrátenie pracovného času. Z číselných údajov Eurostatu vyplýva jasný vplyv na miery nezamestnanosti v EÚ z dôvodu pandémie, pričom situácia sa v nadchádzajúcich rokoch bude pravdepodobne naďalej zhoršovať. Miera nezamestnanosti v EÚ v októbri 2020 dosahovala 7,6 %, čo predstavovalo zvýšenie oproti 6,6 % v novembri 2019. V prípade mladých ľudí je situácia ešte horšia, pričom nezamestnanosť prudko vzrástla zo 14,9 % v novembri 2019 na 17,7 % v novembri 2020 (6). V článku 31 ods. 1 Charty základných práv Európskej únie sa uvádza, „že každý pracovník má právo na pracovné podmienky, ktoré zohľadňujú jeho zdravie, bezpečnosť a dôstojnosť“. V článku 3 ods. 3 Zmluvy o EÚ sa tiež uvádza cieľ plnej zamestnanosti. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Existujúce systémy zdravotnej starostlivosti v celej EÚ – a to nielen v členských štátoch, ktoré boli v posledných desaťročiach ovplyvnené úspornými politikami, pretrvávajúcou nedostatočnou úrovňou investícií a mimoriadnymi škrtmi vo verejných výdavkoch – neboli schopné účinne reagovať na nesmierny tlak spôsobený pandémiou COVID-19. Pandémia poukázala na nedostatky systémov zdravotníctva v celej Európe a potrebu zmeniť naše zmýšľanie o zdravotnej starostlivosti. K zdravotnej starostlivosti nemožno pristupovať ako ku komodite. Prioritami sa musia stať rovnaký prístup k liečbe, zvýšenie počtu pracovníkov v sektore zdravotníctva a lepšie podmienky pre nich. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Koordinovaná očkovacia stratégia EÚ a spoločné obstarávanie očkovacích látok sa ukázali ako nedostatočné. EÚ tiež stále zápasí s výrobnými kapacitami, čo vedie k zbytočným stratám na životoch. EHSV požaduje dôkladné preskúmanie centrálneho nákupného systému EÚ pre vakcíny proti ochoreniu COVID-19. Po skončení pandémie by bolo užitočné zistiť, ako sa tento centrálny nákup uskutočnil, čo fungovalo a čo sa dalo urobiť lepšie. Je nevyhnutné, aby sme sa z tejto súčasnej situácie čo najviac poučili a aby sme takéto ponaučenie zahrnuli do nášho budúceho plánovania. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Počas pandémie občianska spoločnosť a sociálni partneri zohrávali kľúčovú úlohu pri ochrane a presadzovaní práv. Vo všetkých budúcich opatreniach zameraných na zlepšenie zdravia Európanov, ktorých najviac postihla kríza COVID-19 – staršie osoby, najmä tie, ktoré žijú v rezidenčnej starostlivosti, bezdomovcov, osoby žijúce v chudobe, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s chronickými chorobami, migrantov, utečencov, etnické menšiny a LGBTIQ+ komunitu –, musia byť v centre navrhovania a vykonávania takýchto opatrení organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Pandémia odhalila, že mnohí ľudia stále nie sú v EÚ chránení pred diskrimináciou, prípadne nemajú prístup k informáciám o verejnom zdraví či zdravotnej starostlivosti. Okrem toho sme zaznamenali nárast tzv. zdravotníckych púští (7). Podľa zmlúv EÚ by sa s ľuďmi takisto malo zaobchádzať nediskriminačne. V súčasnosti sa ochrana pred diskrimináciou na úrovni EÚ v oblasti zdravotnej starostlivosti nevzťahuje na všetky oblasti. Skutočnosť, že Rada neprijala smernicu o rovnakom zaobchádzaní uverejnenú v roku 2008, znamená, že ešte stále nie je zabezpečená ochrana pred diskrimináciou v zdravotnej starostlivosti napríklad na základe veku, zdravotného postihnutia, rodu alebo sexuálnej orientácie. Jasne sa to ukázalo počas pandémie. Musia sa riešiť nedostatočné služby, prístup a ochrana pred diskrimináciou v EÚ. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EHSV je ochotný pôsobiť ako ústredný styčný bod pre účasť organizácií občianskej spoločnosti na procesoch súvisiacich s európskou zdravotnou úniou spájajúci zástupcov inštitúcií EÚ, členských štátov a organizácií občianskej spoločnosti na úrovni EÚ aj vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Európska zdravotná únia je dôležitou novinkou. Musí prispieť k zlepšeniu prístupu k zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti a dobrých životných podmienok ľudí, ktorí žijú v EÚ; posilní ocenenie záväzku Únie slúžiť svojim občanom, a bude tiež chrániť členské štáty pred hrozbami rastúceho nacionalizmu a populizmu. Táto téma by preto mala byť zahrnutá do Konferencie o budúcnosti Európy. EHSV preto upriamuje pozornosť na odporúčania uvedené v správe Komisie na vysokej úrovni pre zamestnanosť v zdravotníctve a hospodársky rast zriadenej v rámci WHO s názvom „Working for health and growth: investing in the health workforce“, ako aj na päťročný akčný plán pre zamestnanosť v zdravotníctve a inkluzívny hospodársky rast (2017 – 2021), ktorý by sa mal uplatňovať ako súčasť vylepšenia pripravenosti EÚ na budúce krízové situácie v oblasti zdravia. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Skutočnú a inkluzívnu európsku zdravotnú úniu nemožno dosiahnuť len prostredníctvom navrhovaných opatrení. Musí ísť nad rámec čisto krízového riadenia a v konečnom dôsledku sa zamerať na Európu, v ktorej majú všetci najvyšší možný zdravotný štandard a rovnaký prístup k vysokokvalitnej liečbe. Mala by sa ňou iniciovať systémová zmena v záujme lepšej pripravenosti nielen na ďalšiu pandémiu, ale aj na iné cezhraničné výzvy v oblasti zdravia, ako je antimikrobiálna rezistencia, epidémie obezity a neprenosných chorôb, ktoré postihujú všetky európske krajiny. Mala by sa tiež riadiť prístupom „jedno zdravie“ v snahe prepojiť dobré životné podmienky ľudí, zvierat a životného prostredia s cieľom zachovať naše zdravie. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Vzhľadom na to, že v mnohých členských štátoch za prevenciu a poskytovanie služieb zdravotnej starostlivosti zodpovedá miestna a regionálna úroveň, je mimoriadne dôležité, aby sa v balíku EÚ týkajúcom sa zdravia stanovilo viacúrovňové riadenie s plným zapojením miestnych a regionálnych samospráv, pohotovostných organizácií a poskytovateľov služieb. Musí byť jasné, že v prípade závažnej mimoriadnej udalosti v oblasti zdravia budú miestne samosprávy zohrávať zásadnú úlohu pri sprostredkovaní informácií a údajov a informovaní o dostupnosti nemocničných lôžok, zdravotných sestier a život zachraňujúcich prístrojov a liekov vo svojom príslušnom mieste. Tieto informácie sa musia zbierať centrálne na úrovni EÚ a v prípade pohraničných regiónov treba prejaviť solidaritu medzi členskými štátmi v podobe podpory susedných regiónov a krajín pristupujúcich do EÚ, ktoré prekročili kapacity poskytovania naliehavej zdravotnej starostlivosti. V niektorých členských štátoch zdravotné služby poskytujú podniky sociálneho hospodárstva ako neziskové organizácie, napríklad vzájomné zdravotné poisťovne. Vo všetkých členských štátoch by mal byť zavedený primeraný právny a finančný rámec pre tieto služby s cieľom zabezpečiť priamu účasť na opatreniach EÚ, spravodlivú súťaž a vzostupnú konvergenciu, pričom by sa zachovala zásada, že zdravie je verejným statkom. Okrem toho vzhľadom na svoje stanovisko na tému Vytvoriť primeraný európsky právny rámec pre podniky sociálneho hospodárstva EHSV navrhuje zaviesť do práva EÚ právny rámec vhodnejší na lepšie uznanie podnikov sociálneho hospodárstva. Centrálny tím pre zber údajov by mal priamo, digitálne a rýchlo osloviť všetky príslušné zainteresované strany v členských štátoch, aby sa maximalizovala presnosť zozbieraných údajov a kvalita koordinovanej reakcie EÚ. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | EÚ by mala tiež bližšie preskúmať nábor zdravotníckych a sociálnych pracovníkov, ich udržanie v zamestnaní a pracovné podmienky. Prioritou by mala byť aj bezpečnosť zdravotníckych a sociálnych pracovníkov vzhľadom na počet obetí počas pandémie. Okrem toho by EÚ mala zhromažďovať relevantné a transparentné údaje o vplyve ochorenia COVID-19 na zdravotníckych a sociálnych pracovníkov. To umožní EÚ a členským štátom presnejšie posúdiť dlhodobé následky ochorenia COVID-19 a vypracovať opatrenia na zabezpečenie lepšej pripravenosti systémov zdravotnej starostlivosti na budúce núdzové situácie v oblasti zdravia. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Zdá sa, že ciele rôznych nariadení sa prekrývajú. Nie je jasné, ako bude rozdelenie povinností fungovať v praxi. Nie je jasné, ktorá agentúra alebo subjekt bude mať vedúce postavenie v súvislosti s prekrývajúcimi sa opatreniami, čo by mohlo viesť k nejasnostiam a neefektívnosti úsilia EÚ o koordináciu. Treba to objasniť. V prípadoch, keď sa opatrenia naďalej opakujú v rôznych nariadeniach, sa musí dôsledne zabezpečiť spoločný súbor vymedzení všetkých použitých pojmov, napríklad čo predstavuje „krízu v oblasti verejného zdravia“. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Pandémia COVID-19 upozornila na fragmentáciu štruktúr EÚ v oblasti zdravia a potrebu posilniť úlohu všetkých príslušných európskych agentúr. Napriek financovaniu EÚ investície stále nie sú dostatočné vzhľadom na rozsah výziev vrátane prevencie. EHSV ďalej ľutuje, že investície do oblasti zdravia z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa oproti návrhu Komisie znížili. Podľa nášho názoru ide o vážnu chybu. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | EHSV naliehavo vyzýva na opatrnosť pri vykonávaní návrhov obsiahnutých v balíku. Hoci EHSV vo všeobecnosti podporuje balík nariadení, očakáva, že sa po skončení pandémie posúdi situácia a primeranosť balíka nariadení a vytvorí sa jasnejší obraz o vplyve. |
| --- | --- |

2.20.

3.   Nariadenie EÚ o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia

| 3.1. | EHSV víta toto nariadenie, ktoré povedie k vytvoreniu silnejšieho a komplexnejšieho právneho rámca umožňujúceho Únii, aby sa lepšie pripravila na cezhraničné ohrozenia zdravia a rýchlo na ne reagovala. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV sa domnieva, že súčasné koordinačné mechanizmy zďaleka nestačili na zastavenie šírenia pandémie COVID-19 a ochranu ľudí, ktorí žijú v EÚ, z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Platné úpravy zdravotnej bezpečnosti založené na systéme včasného varovania a reakcie (EWRS) a na výmene informácií a spolupráci s Výborom pre zdravotnú bezpečnosť neboli vhodné na aktiváciu včasnej spoločnej reakcie na úrovni EÚ, na koordináciu zásadných aspektov komunikácie o riziku či na zabezpečenie solidarity medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Prístup k zamedzeniu šírenia vírusu bol fragmentovaný, čo oslabilo schopnosť Európy zabrániť jeho šíreniu. V príliš mnohých členských štátov zavádzané opatrenia nezodpovedali vedeckým odporúčaniam. To sa prejavilo mierou nákazy v krajinách, ktoré preventívne opatrenia prijímali pomaly, nenariadili zákazy vychádzania alebo si vybrali prístup založený na dosiahnutí „kolektívnej imunity“. Dostatočne sa nezohľadnili osobitné zemepisné okolnosti členských štátov, napríklad spoločné hranice s inými krajinami s vysokou mierou nákazy alebo s krajinami ovplyvnenými výraznými tokmi migrantov a utečencov. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Osoby v inštitucionálnej starostlivosti boli osobitne náchylné na infekciu a tvorili neprimerane vysoký podiel obetí. Dostupné údaje napríklad naznačujú, že ľudia v inštitucionálnom prostredí čelili a naďalej čelia najvyšším mieram nákazy a úmrtnosti na COVID-19. V Slovinsku napríklad k 81 % úmrtí na COVID-19 došlo medzi obyvateľmi domovov sociálnych služieb (8). Vírus mal v tomto prostredí ničivý vplyv a budúce opatrenia EÚ v oblasti zdravotnej bezpečnosti by mali tento nedostatok plne vyriešiť. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Keď jednotky primárnej a intenzívnej starostlivosti naplnili svoje kapacity, osobám najviac ohrozeným nákazou a závažnými zdravotnými následkami sa odoprela liečba v rámci systémov triedenia pacientov ako prvým. Najmä starším ľuďom a osobám so zdravotným postihnutím hrozilo, že im odoprú akútnu liečbu. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Na začiatku pandémie boli zaznamenané závažné nedostatky osobných ochranných prostriedkov a zdravotníckych pomôcok. Pandémia poukázala na trhliny v solidarite EÚ, pričom niektoré členské štáty bránili vývozu osobných ochranných prostriedkov či pľúcnych ventilátorov do iných členských štátov, ktoré ich akútne potrebovali. Ako závažný problém sa ukázal aj nedostatok ústredného hodnotenia zdravotníckych technológií (HTA) pre lieky a zdravotnícke pomôcky. To sú problémy, ktoré by EÚ už nikdy nemala zažiť. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Chýbali rozčlenené údaje o skupinách, na ktoré malo ochorenie COVID-19 najväčší vplyv, čo bránilo pokusom o identifikáciu a ochranu najohrozenejších osôb. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Nejednotná komunikácia s verejnosťou a so zainteresovanými stranami, ako sú zdravotnícki pracovníci v celej EÚ, ako aj medzi členskými štátmi mala negatívny vplyv na účinnosť možnej reakcie v oblasti verejného zdravia. Účinne sa neuplatňujú ani nástroje elektronického zdravotníctva EÚ a nové technológie založené na umelej inteligencii. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.3. | EHSV sa domnieva, že nariadenie EÚ o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia by mohlo pomôcť zmierniť takéto problémy počas budúcich celoeurópskych zdravotných kríz nasledujúcimi spôsobmi: |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Vytvorením spoločného postupu obstarávania EÚ a umožnením tvorby strategických zásob prostredníctvom rezervy rescEU s cieľom zmierniť podobné nedostatky počas budúcich zdravotných kríz v celej EÚ. Mimoriadne dôležité bude zabezpečiť lieky, ktoré môže používať celá populácia, a v prípade, keď určité skupiny budú potrebovať prispôsobenú alebo alternatívnu formu liečby z dôvodu svojho veku, pohlavia a rodu, ochorenia alebo zdravotného postihnutia, plne zohľadniť túto skutočnosť. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Vytvorením komplexného legislatívneho rámca pre riadenie a účinné vykonávanie opatrení na úrovni Únie v oblasti pripravenosti, dohľadu, posudzovania rizika, včasného varovania a reakcií. Ihneď by sa malo začať pracovať na pripravenosti na ochranu vysokorizikových skupín, najmä pokiaľ ide o osoby žijúce v skupinovom bývaní alebo v zariadeniach, kde sa ukázalo, že je veľmi náročné zaistiť ich dostatočnú ochranu a rešpektovanie ich práv, ako aj zabezpečiť zdravie a bezpečnosť z hľadiska pracovných podmienok a primeraného počtu personálu v sektoroch zdravotníctva a starostlivosti. V tomto nariadení by sa malo počítať aj s lepším monitorovaním nedostatku zdravotníckeho a opatrovateľského personálu s cieľom pomôcť členským štátom, Európskej komisii a národným a európskym sociálnym partnerom pri zvažovaní riešení, ktoré by zatraktívnili prácu v tomto odvetví, a tak zlepšiť nábor a udržanie pracovníkov. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Mobilizovaním vedeckých odborných znalostí a koordinovaným interdisciplinárnym dialógom. EHSV sa domnieva, že by to malo ísť ruka v ruke s odbornými znalosťami občianskej spoločnosti, najmä organizácií zastupujúcich skupiny, ktoré sú počas pandémie vysoko ohrozené, napríklad starších ľudí, ľudí bez domova, ľudí z etnických menšín a osoby so zdravotným postihnutím. Malo by to zahŕňať aj odvetvie zdravotnej starostlivosti, výskumníkov a ďalších príslušných aktérov vrátane podnikov sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Tým, že sa Výboru EÚ pre zdravotnú bezpečnosť umožní poskytovať usmernenia pri prijímaní spoločných opatrení na úrovni EÚ, aby sme dokázali čeliť budúcim cezhraničným ohrozeniam zdravia. Mali by sa uskutočniť konzultácie s európskymi sociálnymi partnermi v sektore zdravotníctva (ako napríklad v Európskom výbore pre sociálny dialóg v sektore zdravotníctva) a títo partneri by sa mali začleniť do riadenia výboru. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Umožnením nahlasovania údajov o systéme zdravotníctva a ďalších údajov relevantných pre zvládanie cezhraničných ohrození. Tento zber údajov musí byť rozčlenený, aby zabezpečoval jasnejšie celoeurópske pochopenie toho, ktoré skupiny sú najohrozenejšie a najviac postihnuté ohrozeniami zdravia. V údajoch by sa mal zohľadňovať rod, vek, etnická príslušnosť, migrantský pôvod, zdravotné postihnutie a chronické choroby. Mali by zahŕňať aj údaje o ponuke zdravotníckych a sociálnych pracovníkov, zásobách liekov, zdravotníckych pomôckach a osobných ochranných prostriedkoch, kapacite lôžok určených pre intenzívnu a akútnu starostlivosť a využívaných lôžkach, ventilátoroch a používaných ventilátoroch, testovacích kapacitách a vykonaných testoch, ako aj údaje o zdrojoch pre oddelenia verejného zdravia s cieľom zabezpečiť primeranú úroveň personálneho obsadenia na základe potrieb, najmä pokiaľ ide o počet zamestnancov na obyvateľa v oblasti komunitnej medicíny. Je tiež dôležité zhromaždiť informácie o inkluzívnosti národných systémov zdravotnej starostlivosti, aby sa zabezpečil spravodlivejší prístup. Tieto údaje by sa mali použiť na prijatie odporúčaní, a to aj pokiaľ ide o pomery zdrojov na jednotku obyvateľstva vrátane počtu zdravotníckych a sociálnych pracovníkov, vypracované na základe osvedčených postupov a hodnotení politík. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Vytvorením nových sietí laboratórií EÚ. Pozornosť by sa mala venovať spôsobu, ako zabezpečiť, aby boli zdravotnícke inovácie a reakcie prístupné pre všetkých bez ohľadu na ich členský štát alebo región pobytu, a ako zabezpečiť ich cenovú dostupnosť pre všetkých. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Prostredníctvom programov odbornej prípravy pre odborníkov, v ktorých by sa mali zohľadniť aj osobitné potreby pacientov a zdravotníkov a opatrovateľov s rôznymi profilmi a prechod na elektronické zdravotníctvo a telemedicínu. Počas pandémie COVID-19 sme zaznamenali, že vek a výskyt rôznych okolností a zdravotných postihnutí mali obrovský vplyv na riziko ťažkého priebehu a úmrtia. Pokiaľ ide konkrétne o osoby so zdravotným postihnutím a s chronickými chorobami, je zásadné, aby odborníci vedeli, ako správne pristupovať k pacientovi, rešpektovať slobodnú vôľu každého jednotlivca a zabezpečiť, aby nikto nebol k liečbe nútený. Odborná príprava by mala byť v súlade s prístupom „jedno zdravie“. Okrem toho by sa v pohraničných regiónoch mali propagovať spoločné cezhraničné cvičenia a mala by sa podporovať znalosť systémov verejného zdravotníctva. |
| --- | --- |

3.3.7.

4.   Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb

| 4.1. | EHSV víta posilnenie mandátu Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb (ďalej len „centrum“) v oblasti dohľadu, pripravenosti, včasného varovania a reakcie v medziach posilneného rámca EÚ pre zdravotnú bezpečnosť. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | K rozšíreniu mandátu centra prichádza vo vhodnom čase, a ak bude úspešné, stane sa základným prvkom umožňujúcim Únii, aby lepšie zvládala pandémiu COVID-19. Má tiež potenciál riešiť nedostatky, ktoré pandémia zvýraznila v oblasti verejného zdravia a reakcie na zdravotnú krízu na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Podľa názoru EHSV centrum nemalo mandát, mechanizmy ani zdroje potrebné na to, aby reagovalo na pandémiu COVID-19 konzistentným a účinným spôsobom. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Na vnútroštátne záležitosti verejného zdravia sa uplatňuje zásada subsidiarity. V našej Únii s výrazným pohybom ľudí a tovaru cez hranice sú však všetky prenosné ochorenia potenciálne cezhraničnými ohrozeniami zdravia, ktoré si zaslúžia dohľad, pripravenosť, posudzovanie rizík, včasné varovanie a reakciu na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pandémia odhalila toxický vzťah medzi prenosnými a neprenosnými chorobami. Prevažná väčšina úmrtí spôsobených ochorením COVID-19 súvisela so skrytými a preexistujúcimi zdravotnými ochoreniami. Pandémia negatívne ovplyvnila prístup pacientov s chronickými chorobami k liečbe. Mechanizmus reakcie na krízu a európska zdravotná únia by preto mali zahŕňať aj neprenosné choroby. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V externom hodnotení centra zverejnenom v septembri 2019 sa zdôraznili dôležité spôsoby, ktorými by sa centrum malo posilniť. Poukázalo sa na potrebu posilniť relevantnosť pre členské štáty a zamerať sa na riešenie štrukturálnych rozdielov a nedostatkov v systémoch verejného zdravotníctva členských štátov, ktoré majú vplyv na ich schopnosť účinne prispievať k činnostiam centra a optimálne využívať ich prínos. V hodnotení sa poukázalo na potrebu preskúmať a rozšíriť mandát centra, ako aj zmeniť existujúce nariadenie. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV konštatuje, že ochrana zdravia je základom ochrany ľudských práv. Ak chýba primerané preskúmanie ohrození zdravia, príprava na ne, varovanie o nich a reakcia na ne, ako naďalej pozorujeme počas pandémie, má to negatívny vplyv na ľudské práva, najmä právo na zdravie a vedie to k nerovnostiam. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Návrh zahŕňa významné zlepšenia kapacít centra:






  — | zlepšená schopnosť monitorovať zdravotnú situáciu sa posilní na základe digitalizovaných systémov dohľadu; |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

zlepšená schopnosť monitorovať zdravotnú situáciu sa posilní na základe digitalizovaných systémov dohľadu;

| — | lepšia pripravenosť v členských štátoch prostredníctvom vytvorenia národných plánov prevencie a reakcie a silnejších kapacít na integrované rýchle reakcie na ohrozenia zdravia; |
| --- | --- |

—

lepšia pripravenosť v členských štátoch prostredníctvom vytvorenia národných plánov prevencie a reakcie a silnejších kapacít na integrované rýchle reakcie na ohrozenia zdravia;

| — | posilnené opatrenia na kontrolu epidémií a ich šírenia prostredníctvom záväzných odporúčaní na riadenie rizík; |
| --- | --- |

—

posilnené opatrenia na kontrolu epidémií a ich šírenia prostredníctvom záväzných odporúčaní na riadenie rizík;

| — | rozšírenie kapacity na mobilizáciu a nasadenie osobitnej skupiny EÚ pre oblasť zdravia; |
| --- | --- |

—

rozšírenie kapacity na mobilizáciu a nasadenie osobitnej skupiny EÚ pre oblasť zdravia;

| — | monitorovanie a posudzovanie kapacity systémov zdravotníctva v oblasti diagnostiky, prevencie a liečby konkrétnych prenosných a neprenosných ochorení; |
| --- | --- |

—

monitorovanie a posudzovanie kapacity systémov zdravotníctva v oblasti diagnostiky, prevencie a liečby konkrétnych prenosných a neprenosných ochorení;

| — | posilnená kapacita identifikovať najrizikovejšie časti obyvateľstva, ktoré najviac potrebujú cielené opatrenia v oblasti reakcie; |
| --- | --- |

—

posilnená kapacita identifikovať najrizikovejšie časti obyvateľstva, ktoré najviac potrebujú cielené opatrenia v oblasti reakcie;

| — | posilnené prepojenia medzi výskumom, pripravenosťou a reakciou a prepojenie medzi verejným zdravotníctvom a výskumnými komunitami; |
| --- | --- |

—

posilnené prepojenia medzi výskumom, pripravenosťou a reakciou a prepojenie medzi verejným zdravotníctvom a výskumnými komunitami;

| — | budovanie kompetencií v oblasti ochrany zdravia koordináciou novej siete referenčných laboratórií Únie a novej siete vnútroštátnych služieb na podporu transfúzie, transplantácie a asistovanej reprodukcie; |
| --- | --- |

—

budovanie kompetencií v oblasti ochrany zdravia koordináciou novej siete referenčných laboratórií Únie a novej siete vnútroštátnych služieb na podporu transfúzie, transplantácie a asistovanej reprodukcie;

| — | rozšírenie úsilia v oblasti prenosných ochorení; |
| --- | --- |

—

rozšírenie úsilia v oblasti prenosných ochorení;

| — | príspevok k záväzku EÚ k celosvetovej zdravotnej bezpečnosti a pripravenosti. |
| --- | --- |

—

príspevok k záväzku EÚ k celosvetovej zdravotnej bezpečnosti a pripravenosti.

| 4.9. | EHSV opakovane vyzýva na posilnenie investícií do verejného zdravia v EÚ. Pritom bude prostredníctvom posilnenia mandátu centra dôležité pamätať na nasledujúce aspekty: |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Centrum by malo mať mandát a zdroje na riešenie nerovností v oblasti zdravia a zabezpečenie, aby boli reakcie EÚ na ohrozenia zdravia zamerané na osoby, ktoré vedeckí experti z viacerých disciplín zaradia medzi najohrozenejšie. Identifikácia najohrozenejších osôb by mala byť založená na kvalitných rozčlenených údajoch zahŕňajúcich tieto skupiny obyvateľstva. Do procesu by mala byť zmysluplným spôsobom zapojená občianska spoločnosť, sociálni partneri, poskytovatelia služieb a členovia najviac postihnutých komunít. Koordinácia medzi systémami verejného zdravia, zdravotníckymi pracovníkmi a občianskou spoločnosťou vrátane sociálnych partnerov podnikov pôsobiacich v oblasti zdravia je kľúčová pre výmenu informácií. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Zdravie nie je samostatnou otázkou. Je úzko spojené s dôstojnou životnou úrovňou, dôstojnou prácou, primeraným bývaním a výživou a celou škálou služieb a podpory. EÚ sa už zaviazala k posilňovaniu sociálnej Európy prostredníctvom Európskeho piliera sociálnych práv. Centrum musí byť vybavené aj na vykonávanie hodnotení a vydávanie odporúčaní pre príslušné štruktúry EÚ, ako sú tie, ktoré dohliadajú na proces európskeho semestra a na obnovený sociálny prehľad Európskeho piliera sociálnych práv. V koordinácii s týmito štruktúrami by malo byť schopné usmerňovať členské štáty, pokiaľ ide o sociálne determinanty zdravia a v tom, ako zlepšiť zdravie tým, že sa budú týmito determinantmi zaoberať. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Centrum by malo mať mandát monitorovať investície a formulovať odporúčania v oblasti financovania zdravotného dohľadu, posudzovania rizika, pripravenosti a reakcie na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | Na systematickom monitorovaní by malo ECDC spolupracovať s národnými centrami pre kontrolu chorôb. Spolu by mali monitorovať, kto je najviac zasiahnutý ohrozeniami zdravia, odhaľovať prípady a ohniská, zaznamenávať trendy a vydávať odporúčania. |
| --- | --- |

4.9.4.

5.   Nariadenie EÚ o posilnenej úlohe Európskej agentúry pre lieky

| 5.1. | EHSV víta obnovenú úlohu Európskej agentúry pre lieky (EMA) a jej zvýšenú kapacitu zmierňovať nedostatky liekov a zdravotníckych pomôcok v celej EÚ. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV sa domnieva, že súčasná úloha EMA nebola dostatočná na riešenie výziev spojených s pandémiou COVID-19, najmä vzhľadom na to, že najmä na začiatku pandémie bol v EÚ akútny nedostatok život zachraňujúcich zdravotníckych pomôcok, napríklad pľúcnych ventilátorov. Nedostatok bol osobitne badateľný v niektorých členských štátoch a spravodlivá distribúcia pomôcok a osobných ochranných prostriedkov v celej Únii nebola dostatočne koordinovaná. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Obnovená úloha a zvýšená kapacita EMA, ktoré sa majú aktivovať v prípade ďalšej zdravotnej krízy na úrovni EÚ, pomôžu zmierniť problémy zaznamenané počas pandémie COVID-19 nasledujúcimi spôsobmi: |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Vytvorí sa riadiaca skupina pre lieky a riadiaca skupina pre zdravotnícke pomôcky, ktoré budú Komisii a členským štátom podávať správy o nedostatku alebo riziku budúceho nedostatku. Riadiace skupiny zložené z expertov z celej EÚ na zabezpečenie koordinovaného prístupu by mali zahŕňať odborníkov so špecializáciou v oblasti prispôsobenej lekárskej liečby pre osoby, ktorým hrozí väčšie riziko zdravotných komplikácií počas pandémií ako táto. To bude, samozrejme, závisieť od druhu zdravotnej krízy, ktorou EÚ prechádza, ale zvyčajne budú potrebné poznatky o prispôsobenej liečbe podľa pohlavia a rodu pre starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím a osoby so závažnými zdravotnými problémami. Primeraným spôsobom by mali byť zapojené aj organizácie občianskej spoločnosti a malo by sa s nimi konzultovať. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Bude sa reagovať predtým, ako dôjde k nedostatku liekov a odhalia sa potenciálne nedostatky. Musí sa to robiť nielen v prípade najbežnejšie používaných liekov na trhu v EÚ, ale aj na zabezpečenie nepretržitej dostupnosti liekov a zdravotníckych pomôcok pre zriedkavejšie ochorenia, aby sa v prípade potreby zabezpečila ich dostupnosť vo všetkých členských štátoch a na všetkých miestach. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Budú sa koordinovať štúdie s Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) na monitorovanie účinnosti a bezpečnosti vakcín a uľahčenie priebežného preskúmania (tzv. rolling review), počas ktorého bude pracovná skupina skúmať údaje a dôkazy pochádzajúce z klinických skúšaní v reálnom čase s cieľom urýchliť proces. Táto pracovná skupina bude tiež poskytovať vedecké poradenstvo k návrhom klinických skúšaní liekov a vakcín. Pri výkone tejto právomoci by pracovná skupina mala podporovať stanovenie klinicky najrelevantnejších výkonnostných cieľov pre lieky, ktoré sa majú skúmať v rámci klinického skúšania. Agentúra už vedecké poradenstvo poskytuje, ale teraz to bude prebiehať zrýchlene do 20 dní a bezplatne. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.4. | EMA bude pri svojich budúcich činnostiach čeliť viacerým výzvam. Agentúra musí zabezpečiť, aby boli dodávky liekov a zdravotníckych pomôcok v celej EÚ nielen konzistentné a dostatočné, ale aj aby boli k dispozícii zásoby, ktoré sú pre občanov cenovo dostupné. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Momentálne je najväčšou výzvou vykonávanie očkovania proti ochoreniu COVID-19. Je poľutovaniahodné, že v stratégii EÚ v oblasti vakcín sa prehliadajú určité vysokorizikové skupiny, ktoré by mali mať nárok na prednostné očkovanie, napríklad osoby so zdravotným postihnutím a osoby s chronickými chorobami. Poradie liečby by sa malo určiť multidisciplinárnou vedeckou analýzou, v ktorej sa zohľadní diskriminácia a vystavenie skupín ľudí vírusu. K vakcíne by sa malo pristupovať ako k verejnému statku, a preto je zásadné zabezpečiť, aby včasnému podaniu vakcín obyvateľom nadmerne nebránili obmedzenia spojené s aspektmi ako práva duševného vlastníctva. Záchrana životov musí byť pre EÚ vždy najvyššou prioritou. Je preto nevyhnutné, aby EK zabezpečila, že Európa zostane vedúcim kontinentom vo vývoji očkovacích látok. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Počas pandémie COVID-19 sa agentúra EMA aktívne delila o údaje o schválených očkovacích látkach a liekoch a informácie týkajúce sa činností agentúry. EMA tiež vysvetlila regulačné postupy verejnosti. Táto úroveň transparentnosti sa považuje za veľký prínos a mala by sa zabezpečiť aj v budúcnosti. Na tento účel by nariadenie malo obsahovať ustanovenie, že by sa mali uverejňovať všetky údaje o klinickom skúšaní, na základe ktorých agentúra povoľuje lieky alebo vakcíny, ako aj protokoly o klinickom skúšaní, pri ktorých agentúra poskytuje poradenstvo v súlade s nariadením o klinickom skúšaní. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV povzbudzuje agentúru EMA, aby pracovala so všetkými zainteresovanými stranami v oblasti zdravia na stanovení európskeho modelu pre spravodlivé, zodpovedné a transparentné stanovovanie cien liekov a na prístupných farmaceutických inováciách. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Úrad pre reakcie na núdzové zdravotné situácie

| 6.1. | EÚ plánuje vytvoriť Úrad pre reakcie na núdzové zdravotné situácie (HERA). Legislatívny návrh o vytvorení agentúry má byť zverejnený v poslednom štvrťroku 2021, ale koncept HERA sa už objavil v nedávno zverejnenej farmaceutickej stratégii pre Európu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Podľa plánu by mal úrad HERA vyplniť významnú štrukturálnu medzeru v infraštruktúre EÚ v oblasti pripravenosti a reakcie na krízy. Posilní koordináciu medzi členskými štátmi podnietením strategických investícií do výskumu, vývoja, výroby, zavádzania, distribúcie a využívania zdravotníckych protiopatrení. Na dosiahnutie toho úrad HERA pomôže EÚ lepšie reagovať na vznikajúce potreby v oblasti zdravia tým, že:






  — | bude predvídať „konkrétne hrozby a podporí technológie mapovaním horizontu a predpovedaním vývoja“. To si vyžiada značnú úroveň komunikácie so skupinami občianskej spoločnosti zastupujúcimi ľudí, ktorí sú typicky počas ohrození zdravia rizikovejší, s cieľom vyhodnotiť spôsoby, ktorými by ich mohli potenciálne ohrozenia neprimerane ovplyvniť; |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

bude predvídať „konkrétne hrozby a podporí technológie mapovaním horizontu a predpovedaním vývoja“. To si vyžiada značnú úroveň komunikácie so skupinami občianskej spoločnosti zastupujúcimi ľudí, ktorí sú typicky počas ohrození zdravia rizikovejší, s cieľom vyhodnotiť spôsoby, ktorými by ich mohli potenciálne ohrozenia neprimerane ovplyvniť;

| — | bude identifikovať a riešiť investičné medzery v kľúčových protiopatreniach vrátane vývoja inovačných antimikrobík; |
| --- | --- |

—

bude identifikovať a riešiť investičné medzery v kľúčových protiopatreniach vrátane vývoja inovačných antimikrobík;

| — | bude monitorovať a združovať výrobnú kapacitu, požiadavky na suroviny a dostupnosť surovín, čím bude odstraňovať slabiny dodávateľského reťazca; |
| --- | --- |

—

bude monitorovať a združovať výrobnú kapacitu, požiadavky na suroviny a dostupnosť surovín, čím bude odstraňovať slabiny dodávateľského reťazca;

| — | bude podporovať rozvoj prierezových technologických riešení, ako sú technológie vakcinačných platforiem, ktoré posilnia plánovanie pripravenosti a reakcie na budúce ohrozenia verejného zdravia; |
| --- | --- |

—

bude podporovať rozvoj prierezových technologických riešení, ako sú technológie vakcinačných platforiem, ktoré posilnia plánovanie pripravenosti a reakcie na budúce ohrozenia verejného zdravia;

| — | bude vyvíjať konkrétne protiopatrenia, a to aj prostredníctvom výskumu, klinických skúšaní a dátovej infraštruktúry. |
| --- | --- |

—

bude vyvíjať konkrétne protiopatrenia, a to aj prostredníctvom výskumu, klinických skúšaní a dátovej infraštruktúry.

| 6.3. | EHSV spochybňuje prekrývanie medzi cieľmi stanovenými pre úrad HERA a pre ECDC, pre agentúru EMA a v rámci nariadenia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia. Zdá sa, že uvedené nariadenia sa vzťahujú na otázky pripravenosti na krízy, výskumu, údajov a koordinovanej distribúcie liekov a zdravotníckych pomôcok. Pridaná hodnota úradu HERA sa preto javí ako nejasná a dokonca možno predstavuje riziko, že povedie k nejasnostiam o tom, ktorý subjekt je zodpovedný za ktorú oblasť koordinácie zdravotnej starostlivosti. Napríklad nie je jasné, či by odporúčania úradu HERA mali v prípade vyhlásenia epidémie s vplyvom na EÚ prednosť pred odporúčaniami agentúry EMA. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | HERA by mala byť čisto verejnou organizáciou s jasným poslaním v oblasti verejného zdravia, nemala by sa spájať s oblasťami priemyselnej politiky a mala by byť pripravená konať nezávisle od farmaceutického priemyslu, a navrhovať riešenia v prospech verejného zdravia (napríklad v oblasti boja proti antimikrobiálnej rezistencii). Mala by mať primeraný rozpočet, ktorý zabezpečí nezávislé dlhodobé plánovanie. V právnych textoch, ktorými sa upravuje fungovanie HERA, by sa mala stanoviť primeraná cenová doložka. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Je však zrejmé, že pridanú hodnotu úradu HERA predstavuje koordinačná úloha pri výrobe zdravotníckych pomôcok a ochranných prostriedkov, ako aj liekov. Monitorovanie a združovanie výrobnej kapacity, požiadaviek na suroviny a ich dostupnosti tiež predstavujú oblasť, v ktorej sa bude úrad HERA odlišovať od agentúry EMA a ECDC. Úspešná HERA je silná, nezávislá a transparentná verejná agentúra. Ústredným prvkom by mal byť verejný záujem pretavený do jej priorít, riadenia a opatrení. Zabezpečenie lepšie rozčlenených údajov v zraniteľných skupinách by bolo nevyhnutným predpokladom boja proti nerovnostiam v oblasti zdravia. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EHSV sa domnieva, že nie sú vyriešené otázky, napríklad či by sa úradu HERA z logického hľadiska mohli poskytnúť právomoci dohľadu, čím sa zatiaľ nezaoberalo ani jedno predchádzajúce oznámenie. HERA je skvelou príležitosťou stavať na excelentnosti európskej vedy, poučiť sa z prebiehajúcej krízy a zabezpečiť, aby verejný sektor vystupoval ako rozumný investor, ktorý riadi zmysluplné inovácie založené na potrebách verejného zdravia. Vzhľadom na prekrývanie s prácou ostatných orgánov by bolo výhodné prispôsobiť rozsah pôsobnosti a povinnosti úradu HERA tak, aby zahŕňali nasledujúce úlohy: |
| --- | --- |

6.6.

| 6.6.1. | Koordinácia osobitnej skupiny EÚ zameranej konkrétne na vplyv, ktorý majú ohrozenia zdravia na vysokorizikové skupiny spoločnosti, ako aj na zdravotníkov a opatrovateľov. Táto pracovná skupina by sa mohla zameriavať na starších ľudí, osoby so zdravotnými problémami a osoby so zdravotným postihnutím, prípadne na ďalšie skupiny. |
| --- | --- |

6.6.1.

| 6.6.2. | Zameranie na nediskrimináciu v rámci reakcie EÚ na budúce pandémie, zabezpečenie, aby preventívne opatrenia, urgentná zdravotná starostlivosť a liečba boli dostupné pre všetkých vrátane bezdomovcov, kočovné komunity a osoby bez dokladov s pobytom v EÚ, v prípade ktorých hrozí, že sa počas verejnej reakcie na zdravotné krízy prehliadnu. |
| --- | --- |

6.6.2.

| 6.6.3. | Komunikačné kampane pri ohrozeniach zdravia s cieľom zabezpečiť, aby ľudia lepšie chápali, ako sa chrániť, ako musia upraviť svoje každodenné aktivity, aby zostali v bezpečí, a ako získať prístup k prípadnej dostupnej liečbe. Táto komunikácia musí byť priamo adresovaná a prístupná pre všetkých ľudí a musia sa v nej zohľadniť osobitné potreby vysokorizikových skupín, napríklad starších ľudí, osôb so zdravotnými problémami a osôb so zdravotným postihnutím. Počas prebiehajúcej pandémie COVID-19 táto komunikácia do veľkej miery závisí od práce organizácií občianskej spoločnosti. Preto by sa s nimi mali pri tejto činnosti viesť konzultácie. |
| --- | --- |

6.6.3.

| 6.6.4. | Riadiaca štruktúra HERA by mala byť transparentná a vyvážená vrátane organizácií pacientov a verejného zdravia, občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a zástupcov výskumníkov. Hoci odvetvia priemyslu budú dôležitými partnermi, nemali by byť súčasťou žiadnej riadiacej štruktúry tejto novej verejnej organizácie. Globálne neuspokojené potreby bude definovať len sektor verejného zdravotníctva a cieľom bude zapojiť sa do vývoja nových produktov v záujme ich uvedenia na trh. |
| --- | --- |

6.6.4.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Public opinion in the EU in time of coronavirus crisis 3 (Verejná mienka v EÚ v čase krízy COVID-19 č. 3) (europa.eu).

1

Public opinion in the EU in time of coronavirus crisis 3

(2)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 40, Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 1.

2

(3)  Policy & practice: Commercial determinants of health and sport

3

(4)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 251; Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 150; Ú. v. EÚ C 242, 23.7.2015, s. 48; Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 160; Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 1; Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 40.

4

(5)  Uznesenie EHSV (Ú. v. EÚ C 311, 18.9.2020, s. 1).

5

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/en/web/products-euro-indicators/-/3-08012021-ap

6

(7)  https://www.aim-mutual.org/mediaroom/tackling-medical-deserts-across-the-eu/

7

(8)  A. Comas-Herrera a kol., Mortality associated with COVID-19 outbreaks in care homes: early international evidence (Úmrtnosť spojená s ohniskami COVID-19 v domovoch sociálnych služieb: prvé medzinárodné dôkazy), máj 2020.

8

Mortality associated with COVID-19 outbreaks in care homes: early international evidence

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/121

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Únia rovnosti: akčný plán EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025

[COM(2020)565 final]

(2021/C 286/21)

Spravodajca:
  Cristian PÎRVULESCU

| Konzultácia | Európska komisia, 27. 11. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie predsedníctva | 1. 12. 2020 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 16. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 192/2/9 |

Konzultácia

Európska komisia, 27. 11. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

1. 12. 2020

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

16. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

192/2/9

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta akčný plán EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025, ktorý predložila Európska komisia, a dúfa, že pomôže obnoviť úsilie inštitúcií EÚ aj členských štátov v boji proti rasizmu a iným formám štrukturálnej diskriminácie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Plán je relevantný a vhodne načasovaný. Vývoj epidemiologickej krízy spôsobenej ochorením COVID-19 priniesol nové výzvy týkajúce sa začlenenia a podpory rozmanitosti. Už aj tak marginalizované skupiny, ako sú migranti, zápasia s veľkými zdravotnými, sociálnymi a ekonomickými ťažkosťami. V čase krízy sú diskriminačné postoje a činy zvyčajne rozšírenejšie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Aj pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 sa situácia menšín a zraniteľných skupín v EÚ zhoršovala. Rozšírili sa protimigrantské postoje, ktoré v snahe získať si voličov presadzujú vedúci predstavitelia a strany podnecujúce protimoslimské, protiafrické a protiázijské zmýšľanie. Historické menšiny, ako sú Rómovia, sa čoraz častejšie stávajú terčom rasovo motivovanej nenávisti. Bezpečnosť židovského obyvateľstva v Európe sa postupne zhoršuje, čo vyvoláva bolestivé spomienky na krutý antisemitizmus, ktorý sužoval kontinent pred druhou svetovou vojnou. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V tomto kontexte je cieľom plánu zefektívniť legislatívne, politické a rozpočtové opatrenia. Hoci plán spája všetky dostupné nástroje, niekedy sa zdá, že mu chýba ambicióznosť a historická hĺbka. Prístup zvolený v pláne je príliš opatrný, zatiaľ čo situácia sa rýchlo zhoršuje. EHSV by chcel zdôrazniť, že úsilie na boj proti diskriminácii, rasizmu, xenofóbii a iným druhom neznášanlivosti na európskej úrovni je jednoznačne povinnosťou zakotvenou v zakladajúcich dokumentoch EÚ. Nemá dobrovoľný charakter a rozdelenie povinností medzi EÚ a orgánmi členských štátov by nemalo byť dôvodom ľahostajnosti a nečinnosti. Osobitnou otázkou je, ako presvedčiť všetky členské štáty EÚ, aby sa zapojili do tohto úsilia, a ako zaistiť aktívnu spoluprácu rozličných orgánov, inštitúcií a organizácií na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje návrh nových právnych predpisov na posilnenie úlohy vnútroštátnych subjektov pre rovnaké zaobchádzanie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV takisto vyzýva Radu, aby prijala návrh Komisie z roku 2008 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Rámcové rozhodnutie o boji proti rasizmu a xenofóbii prostredníctvom trestného práva, kľúčový legislatívny akt, si vyžaduje komplexné posúdenie uplatňovania. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Online priestor sa čoraz častejšie stáva náhradou tradičnej verejnej sféry. Takisto je priestorom, ktorý využívajú niektorí predstavitelia, skupiny a organizácie na propagáciu rasistických a diskriminačných postojov. Pri navrhovaní politík a postupov by sa mala venovať väčšia pozornosť problému organizovaného šírenia nenávistných prejavov a jeho náležitému riešeniu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V poslednom desaťročí sa, žiaľ, stávame svedkami toho, ako značné množstvo skupín a organizácií otvorene preberá myšlienky, symboly a činy európskeho medzivojnového fašizmu. V poslednom desaťročí sa presunuli z okraja verejnej sféry do jej stredu, a to aj prostredníctvom mobilizácie na internete. Motivuje ich aj politický vývoj mimo Európy – vlády veľkých štátov, ktoré vo vnútornej a vonkajšej politike zaujímajú nacionalistické a konzervatívne postoje. Táto nová mobilizácia by sa mala náležite riešiť, a to nielen prostredníctvom legislatívnych a represívnych opatrení, ktoré by mohli prísť príliš neskoro, ale aj prostredníctvom priamych a ráznych opatrení na riešenie hlavných príčin pravicovej radikalizácie. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV víta akčný plán týkajúci sa Európskeho piliera sociálnych práv, ktorý predložila Komisia, a dúfa, že sa ním výrazne posilní rovnosť na trhu práce, a to aj pre osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Takisto dúfame, že inštitúcie EÚ a členské štáty dodržia svoje sociálne záväzky v týchto hospodársky náročných časoch poznačených epidémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV so záujmom očakáva komplexnú stratégiu Komisie v oblasti práv detí naplánovanú na rok 2021. Dúfame, že stratégia bude obsahovať opatrenia na boj proti rasizmu a diskriminácii, ale takisto prepojenia s politikami a zdrojmi, ktoré by mohli zmierniť negatívne účinky epidémie a spôsobené narušenia. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Vyžaduje sa komplexné prehodnotenie politiky EÚ a členských štátov v oblasti zdravia s cieľom zabezpečiť prístup k vysokokvalitným službám všetkým ľuďom a najmä tým, ktorí pochádzajú zo zraniteľných a z menšinových skupín. Zahŕňa to lepšie financovanie služieb, rozvoj infraštruktúry verejného zdravotníctva vo všetkých regiónoch, najmä v chudobnejších oblastiach, rozvoj služieb primárnej zdravotnej starostlivosti a zameranie poskytovania služieb na potreby a práva pacientov. Osobitná pozornosť by sa mala venovať právam, dôstojnosti a dobrým životným podmienkam starších občanov, ktorí sú počas pandémie COVID-19 izolovaní v opatrovateľských zariadeniach. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Historické korene rasizmu by mali byť predmetom opätovného záujmu a opatrení, najmä v oblasti vzdelávania. Mali by sa vypracovať nové učebné osnovy a učebnice a s podporou EÚ by sa mali zorganizovať programy odbornej prípravy pre učiteľov a pedagógov. Na sekundárnej a terciárnej úrovni vzdelávania by sa mal podporovať interdisciplinárny prístup k spoločnej európskej histórii a dedičstvu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV sa pripája k výzve Komisie, aby všetky členské štáty vypracovali a prijali národné akčné plány proti rasizmu a rasovej diskriminácii. Takéto plány má približne len polovica členských štátov, čo je dôkazom rozličnej úrovne záujmu a odhodlania zo strany vlád členských štátov. EHSV so záujmom očakáva identifikáciu spoločných usmerňujúcich zásad pre národné akčné plány, ktorá je naplánovaná na rok 2021, a je pripravený zapojiť sa do tohto úsilia. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV verí, že úsilie, ktoré vyvíjajú podnikateľské organizácie a jednotlivé podniky s cieľom vytvoriť a udržiavať inkluzívne pracovné prostredie pre svojich zamestnancov bez ohľadu na pohlavie, rasový alebo etnický pôvod, náboženstvo, vek, zdravotné postihnutie alebo sexuálnu orientáciu, sa ešte zintenzívni. Inkluzívne pracovné prostredie zahŕňa aj skutočný sociálny dialóg a silné zastúpenie zamestnancov. So záujmom očakávame Mesiac európskych chárt rozmanitosti v máji 2021 a zavedenie online súboru nástrojov, ktorý pomôže podnikom posúdiť svoju vnútornú rozmanitosť a svoje stratégie rozmanitosti. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Finančné prostriedky vyčlenené na opatrenia na boj proti rasizmu a diskriminácii sa zdajú byť veľkorysé. Zahŕňajú prostriedky z viacročného finančného rámca (VFR), nového programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty, programu Horizont Európa a nového Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Na základe doterajšieho všeobecného hodnotenia opatrení sa zdá, že vlády členských štátov nemajú veľký záujem získať rôzne zdroje a usilovať sa bojovať proti rasizmu a diskriminácii. EHSV sa domnieva, že nestačí len vyčleniť rozpočtové prostriedky a že by sa mal vytvoriť systém stimulov. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV víta zámer Komisie spolupracovať s európskymi politickými stranami, Európskou sieťou pre spoluprácu v oblasti volieb, občianskou spoločnosťou a akademickou obcou s cieľom zvýšiť účasť na akčnom pláne pre európsku demokraciu. EHSV je pripravený zapojiť sa do tejto činnosti a prispieť svojím uhlom pohľadu a odbornými znalosťami. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV vyzýva Komisiu, aby lepšie prepojila rozličné plány, ktorých ciele a nástroje sa do značnej miery prekrývajú. Navrhujeme integráciu plánu proti rasizmu, stratégie uplatňovania Charty základných práv, akčného plánu pre demokraciu a správy o právnom štáte. Vzhľadom na skutočnosť, že tieto plány predstavujú špecifické politické oblasti, mali by sme identifikovať aj spoločné prvky a synergie. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Jedným z pilierov účinných politík v oblasti demokracie, právneho štátu a ochrany ľudských práv je dynamická, dobre organizovaná a asertívna občianska spoločnosť, ktorá je aktívna na všetkých úrovniach – na miestnej, regionálnej, národnej a európskej. EHSV preto naliehavo vyzýva Komisiu, aby vypracovala komplexnú stratégiu pre európsku občiansku spoločnosť s cieľom pomôcť jej plniť si svoje demokratické poslanie. |
| --- | --- |

1.19.

2.   Všeobecné pripomienky

2.1.   Boj proti rasizmu a rasovej diskriminácii prostredníctvom právnych predpisov: preskúmanie a opatrenia

| 2.1.1. | EHSV vyzýva Komisiu, aby čo najskôr vykonala komplexné posúdenie existujúceho právneho rámca. Monitorovanie transpozície a uplatňovania právnych predpisov EÚ je kľúčové na zabezpečenie účinných opatrení na boj proti diskriminácii. EHSV vyzýva Komisiu, aby do posúdenia zahrnula postoje organizácií občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a komunitných skupín v prvej línii, ako aj vnútroštátnych subjektov pre rovnaké zaobchádzanie. Takisto by mali byť zapojené organizácie, ktoré pracujú priamo s dotknutými skupinami. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | EHSV so záujmom očakáva monitorovaciu správu o vykonávaní smernice o rasovej rovnosti naplánovanú na rok 2021 a víta možné zameranie na reguláciu v oblasti presadzovania práva. Takisto vyzýva Komisiu, aby, ak je to potrebné, proaktívne využívala postupy v prípade nesplnenia povinnosti. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | EHSV podporuje návrh nových právnych predpisov na posilnenie úlohy vnútroštátnych subjektov pre rovnaké zaobchádzanie. Je poľutovaniahodné, že takéto dôležité inštitúcie, ktoré sú zodpovedné za poskytovanie nezávislej pomoci obetiam diskriminácie, podporu rovnosti, vykonávanie nezávislých prieskumov a vydávanie nezávislých správ a odporúčaní, majú príliš rôznorodé rozdelenie právomocí a úloh. Je absolútne nevyhnutné ich úlohu prehodnotiť a ďalej posilniť. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | EHSV takisto vyzýva Radu, aby prijala návrh Komisie z roku 2008 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu (1). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Rámcové rozhodnutie o boji proti rasizmu a xenofóbii prostredníctvom trestného práva (2), kľúčový legislatívny akt, si vyžaduje komplexné posúdenie uplatňovania. Ako sa uvádza v návrhu, existujú vážne obavy, ktoré má aj výbor, v súvislosti s tým, do akej miery sú primerané sankcie, ktoré za nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti stanovujú vnútroštátne trestnoprávne predpisy. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Mimoriadne znepokojivé je šírenie nenávistných prejavov v online priestore (3). Hoci sa v rámcovom rozhodnutí vyžaduje, aby členské štáty postihovali ako trestné verejné podnecovanie k násiliu alebo nenávisti na základe farby pleti, náboženstva, rodového pôvodu alebo národného či rasového, alebo etnického pôvodu, v uplatňovaní tohto pravidla v praxi existujú značné nedostatky. Vnútroštátne orgány musia zohľadňovať zásadu slobody prejavu a podrobnejšie vymedziť obsah nezákonného správania online. Zároveň musia spolupracovať s IT platformami, aby regulovali prístup a stanovili jasnejšie pravidlá moderovania a odstraňovania obsahu. Dosiahol sa pokrok, pokiaľ ide o dobrovoľné dodržiavanie predpisov poskytovateľmi platforiem a odstraňovanie nezákonného obsahu, ale na udržanie tempa s vývojom v online priestore je potrebné nepretržité úsilie. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Online priestor sa čoraz častejšie stáva náhradou tradičnej verejnej sféry. Je to priestor, v ktorom sa odohráva väčšina sociálnych interakcií slúžiacich rôznym potrebám a na rôzne účely od nákupu tovaru a služieb, zábavy, informácií, vzdelávania a kultúrnej spotreby po občiansku a politickú mobilizáciu. Ide o rozsiahly priestor, v ktorom vývoj technológií a služieb posúva hranice spoločenskosti a interakcií. Takisto je obľúbeným priestorom politických predstaviteľov, skupín a organizácií, pomocou ktorého propagujú svoje hodnoty a ideológie, komunikujú s verejnosťou a mobilizujú k činnosti (4). Niektorí z nich rasistické a diskriminačné postoje postavili do centra svojej politickej činnosti a mobilizácie. Pri navrhovaní politík a postupov by sa mala venovať väčšia pozornosť problému organizovaného šírenia nenávistných prejavov a jeho náležitému riešeniu. |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | V poslednom desaťročí sa, žiaľ, stávame svedkami toho, ako značné množstvo skupín a organizácií otvorene preberá myšlienky, symboly a činy európskeho medzivojnového fašizmu. Patria medzi ne strany v národných parlamentoch, mimoparlamentné strany, politické hnutia a milície, ktoré všetky vychádzajú z politickej kultúry nenávisti a diskriminácie. V poslednom desaťročí sa presunuli z okraja verejnej sféry do jej stredu, a to aj prostredníctvom mobilizácie na internete. Motivuje ich aj politický vývoj mimo Európy – vlády veľkých štátov, ktoré vo vnútornej a vonkajšej politike zaujímajú nacionalistické a konzervatívne postoje. Táto nová mobilizácia by sa mala náležite riešiť, a to nielen prostredníctvom legislatívnych a represívnych opatrení, ktoré by mohli prísť príliš neskoro, ale aj prostredníctvom priamych a ráznych opatrení na riešenie hlavných príčin pravicovej radikalizácie. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Ako sa uvádza v návrhu, niektoré členské štáty prijali opatrenia na zákaz rasistických skupín a ich symbolov, často podľa právnych predpisov o trestných činoch z nenávisti, nenávistných prejavoch alebo terorizme, alebo zaviedli trestné postihy v súvislosti s popieraním zločinov proti ľudskosti a/alebo nacistického a fašistického obdobia, ako aj s propagandou teroristických skupín. Ide o krok správnym smerom, treba však vyvinúť ďalšie úsilie. Všetky krajiny by mali vypracovať vnútroštátne reakcie na násilný extrémizmus a ich prístup by mala uľahčovať jednotná činnosť na úrovni EÚ. EHSV so záujmom očakáva správu Komisie o vnútroštátnych reakciách na násilný extrémizmus. Vyzývame Komisiu, aby úzko spolupracovala nielen s orgánmi presadzovania práva, ktoré sú zvyčajne poverené monitorovaním násilného extrémizmu, ale aj s vnútroštátnymi subjektmi pre rovnaké zaobchádzanie, nezávislými kontrolnými inštitúciami, organizáciami občianskej spoločnosti (vrátane náboženských komunít), sociálnymi partnermi, médiami a univerzitami. EHSV je pripravený prispieť k vypracovaniu spoločných plánov EÚ v oblasti boja proti násilnému extrémizmu svojimi vlastnými odbornými znalosťami. Opatrenia by sa nemali zameriavať len na viditeľné prípady násilného extrémizmu v pokročilom štádiu, ale aj na hlavné príčiny a podmienky, ktoré viedli k radikalizácii a násilným činom. |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | EHSV nabáda všetky členské štáty, aby zvážili bezodkladnú ratifikáciu dohovoru Medzinárodnej organizácie práce č. 190 (2019), ktorý je vôbec prvou medzinárodnou zmluvou jednoznačne odsudzujúcou každú formu násilia a obťažovania vo svete práce. Preto sa týka aj obťažovania a diskriminácie z rasových, rodových alebo akýchkoľvek iných dôvodov. |
| --- | --- |

2.1.10.

2.2.   Ďalšie opatrenia nad rámec právnych predpisov EÚ – väčšie úsilie v boji proti rasizmu v každodennom živote

| 2.2.1. | EHSV víta nové zameranie na boj proti diskriminácii zo strany orgánov presadzovania práva. Orgány presadzovania práva každodenne pracujú vo všetkých európskych komunitách a mohli by byť kľúčovými aktérmi v boji proti rasizmu, xenofóbii a diskriminácii. Vzdelávanie a odborná príprava personálu však, žiaľ, zvyčajne nezahŕňa demokraciu, ochranu ľudských práv a diskrimináciu. V niektorých prípadoch sa priamo u príslušníkov orgánov presadzovania práva vytvárajú rasistické, xenofóbne a diskriminačné postoje, pričom v najhoršom prípade sú prepojení s vonkajšími skupinami, ktoré tieto myšlienky propagujú. Vítame prácu Agentúry Európskej únie pre základné práva (FRA) a Agentúry Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL) zameranú na vývoj zdrojov a nástrojov odbornej prípravy, ale to nestačí. Počet potenciálnych záujemcov o vzdelávanie a odbornú prípravu predstavuje rádovo státisíce. Preto je potrebné výrazne posilniť spoluprácu s vnútroštátnymi inštitúciami odbornej prípravy a venovať viac zdrojov na odbornú prípravu na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni. FRA a CEPOL môžu takisto nabádať vnútroštátne inštitúcie odbornej prípravy, aby spolupracovali s organizáciami občianskej spoločnosti a univerzitami s cieľom lepšie prispôsobiť obsah odbornej prípravy vnútroštátnym špecifikám. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | EHSV víta pevné odhodlanie Komisie bojovať proti diskriminácii a nerovnostiam v prístupe k zamestnaniu, vzdelávaniu, zdravotnej starostlivosti a bývaniu prostredníctvom politických programov a programov financovania. Preto vítame aj akčný plán týkajúci sa Európskeho piliera sociálnych práv, ktorý predložila Komisia, a dúfame, že sa ním výrazne posilní rovnosť na trhu práce, a to aj pre osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Takisto dúfame, že inštitúcie EÚ a členské štáty dodržia svoje sociálne záväzky v týchto hospodársky náročných časoch poznačených epidémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | EHSV víta zámer použiť Európsky nástroj obnovy, Nástroj technickej podpory a všeobecný rozpočet na roky 2021 – 2027 na podporu sociálneho začlenenia, zabezpečenie rovnakých príležitostí pre všetkých a boj proti diskriminácii. V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19, ktorá neúmerne zasiahla zraniteľných ľudí a ľudí patriacich k menšinám, vznikla potreba vytvoriť infraštruktúru a zabezpečiť rovnaký prístup na trh práce, k zdravotnej a sociálnej starostlivosti, bývaniu a k vysokokvalitným, nesegregovaným a inkluzívnym službám v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Kríza COVID-19 prehĺbila problémy zraniteľných a menšinových skupín, pokiaľ ide o trh práce. Ľudia z menšinového prostredia majú ťažkosti pri hľadaní práce, a ak ju aj majú, ťažko dostávajú mzdu v súlade s úrovňou svojho vzdelania a zručností. Hospodárske dôsledky pandémie, ako je rozsiahle prepúšťanie a ďalšie zhoršovanie pracovných podmienok a odmeňovania, výraznejšie zasahujú zraniteľné a menšinové skupiny. So záujmom očakávanie akčný plán týkajúci sa Európskeho piliera sociálnych práv, aby sa mohla účinne riešiť diskriminácia v oblasti zamestnanosti. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | COVID-19 má negatívny vplyv aj na vzdelávanie. Zatváranie škôl, ku ktorému došlo v roku 2020 a ktoré bude pravdepodobne pokračovať aj v roku 2021, narušilo vzdelávací proces, ktorý už bol nedostatočne inkluzívny. Aj pred pandémiou deti a mladí ľudia zo zraniteľných a z menšinových skupín predčasne ukončovali školskú dochádzku alebo sa do vzdelávacieho procesu nezapájali v plnom rozsahu. V rámci miery svojho zapojenia do vzdelávania boli deti z menšinového prostredia terčom diskriminácie a šikany, čo sa v návrhu Európskej komisie nezohľadňuje v plnej miere. Školy nie sú len vzdelávacími inštitúciami – v nich a v ich okolí sa poskytujú viaceré služby od stravovania po monitorovanie zdravia a pomoc a prevenciu v oblasti násilia zo strany rodičov a komunity. Presunutie výučby do online priestoru bolo núdzovým riešením. V mnohých prípadoch predstavovalo ďalšiu prekážku pre zraniteľné deti a deti z menšín, ktorým chýbajú vhodné zariadenia a pripojenie na internet. Hneď ako bude možné otvoriť školy, bude treba prijať priame a rázne opatrenia s cieľom začať doplnkovú výučbu a poskytovanie služieb. EHSV so záujmom očakáva komplexnú stratégiu Komisie v oblasti práv detí naplánovanú na rok 2021. Dúfame, že stratégia bude obsahovať opatrenia na boj proti rasizmu a diskriminácii, ale takisto prepojenia s politikami a zdrojmi, ktoré by mohli zmierniť negatívne účinky epidémie a spôsobené narušenia. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | EHSV víta prácu siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii a dúfa, že sa jej činnosti budú naďalej podporovať a rozvíjať, najmä pokiaľ ide o vzdelávanie. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Pokiaľ ide o zdravie, pandémia COVID-19 má závažné dôsledky. Nerovnosti v oblasti zdravia, ktorým sú vystavení ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom, sa zhoršili. Vyzývame Platformu pre politiku EÚ v oblasti zdravia, aby v plnej miere riešila otázku znižovania nerovností založených na rasovom alebo etnickom pôvode. EÚ musí vyvinúť oveľa väčšie úsilie, aby zabezpečila občanom a obyvateľom EÚ prístup k vysokokvalitným zdravotníckym službám počas pandémie a po nej. Úsilie EÚ o zabezpečenie zdravotníckeho vybavenia a neskôr aj prístupu k vakcínam je chvályhodné a podporované. Problém, ako v strednodobom a dlhodobom horizonte zaistiť dostupnosť a kvalitu pre všetkých ľudí, a najmä pre tých zo zraniteľných a menšinových skupín, však môže vyriešiť len komplexné prehodnotenie politiky EÚ a členských štátov v oblasti zdravia. Zahŕňa to lepšie financovanie služieb, rozvoj infraštruktúry verejného zdravotníctva vo všetkých regiónoch, najmä v chudobnejších oblastiach, rozvoj služieb primárnej zdravotnej starostlivosti a zameranie poskytovania služieb na potreby a práva pacientov. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Väčšie úsilie treba vyvinúť v súvislosti s bývaním. Ako sa uvádza v návrhu, diskriminácia na trhu s bývaním posilňuje segregáciu, čo má dominový efekt, pokiaľ ide o vzdelávanie alebo pracovné príležitosti, a v prípade rodín s deťmi aj výrazný škodlivý vplyv na vývoj detí. Epidémia ochorenia COVID-19 zvýraznila potrebu opatrení na zlepšenie podmienok bývania. Prevencia nákazy a závažných foriem ochorenia závisí od celkového zdravotného stavu, ale aj od prístupu k vode a sanitačnej infraštruktúre. Prioritne by sa mal riešiť problém segregovaného bývania, najmä v chudobnejších oblastiach. Hoci sú v rámci politiky súdržnosti k dispozícii finančné prostriedky na podporu opatrení v záujme nesegregovaného bývania a na zabezpečenie prístupu k všeobecným inkluzívnym a vysokokvalitným službám, nie je jasné, či národné orgány a miestne samosprávy majú o ne záujem. |
| --- | --- |

2.2.8.

2.3.   Štrukturálny rasizmus – riešenie východiskového problému

| 2.3.1. | Boj proti stereotypom a zvyšovanie informovanosti o histórii je nanajvýš dôležitý pre kontinent bez rasizmu a diskriminácie. Historické korene rasizmu by mali byť predmetom opätovného záujmu a opatrení, najmä v oblasti vzdelávania. Vítame prácu Rady Európy v oblasti histórie a jej výučby. Poskytnuté nástroje sa však bežne na vyučovanie histórie nepoužívajú vo veľkom. V tomto smere sa vyžadujú cielenejšie a ráznejšie opatrenia. Mali by sa vypracovať nové učebné osnovy a učebnice a s podporou EÚ by sa mali zorganizovať programy odbornej prípravy pre učiteľov a pedagógov. Na sekundárnej a terciárnej úrovni vzdelávania by sa mal podporovať interdisciplinárny prístup k spoločnej európskej histórii a dedičstvu. Dôraz na vzdelávanie, formálne aj neformálne, je základným kameňom každej účinnej politiky na boj proti rasizmu a diskriminácii. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Veľmi dôležitú úlohu zohráva takisto kreatívny priemysel, ktorý pomáha preklenúť rozdiely medzi sociálnymi skupinami. Empatia a solidarita sú hodnoty, ktoré tvoria základ inkluzívnej spoločnosti. Preto vítame zameranie programu Kreatívna Európa a iných programov na projekty, ktoré sa usilujú odstrániť prekážky a podporiť sociálne začlenenie a účasť nedostatočne zastúpených a znevýhodnených skupín. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Práca s novinármi je takisto dobre načasovaná a relevantná. Podporujeme úsilie Komisie súvisiace s prípravou série seminárov o rasových a etnických stereotypoch, na ktorých sa stretnú novinári, organizácie občianskej spoločnosti a zástupcovia osôb s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. EHSV je pripravený zapojiť sa do tohto úsilia. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | EHSV vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby vypracovali spoločnú metodiku zhromažďovania relevantných údajov vrátane údajov rozčlenených podľa etnického a rasového pôvodu. Malo by sa pri tom vychádzať zo zásad, ktoré stanovila Svetová konferencia proti rasizmu, rasovej diskriminácii, xenofóbii a súvisiacej neznášanlivosti z roku 2002 a Durbanský akčný program, pričom rozčlenené údaje v štatistikách o obyvateľstve by sa mali zbierať s výslovným súhlasom respondentov na základe ich vlastnej identifikácie a v súlade s normami v oblasti ľudských práv chrániacimi súkromie. EHSV sa domnieva, že práca v oblasti zhromažďovania údajov, ktorú robí Agentúra pre základné práva, nie je postačujúca, a že by sa podobné úsilie malo vyvíjať aj na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | S cieľom podporiť prostredie medzikultúrnej tolerancie EHSV zdôrazňuje význam osvedčených postupov spolupráce s miestnou úrovňou (mestami) a úrovňou susedstva/komunity, kde sa štrukturálny rasizmus spája s každodenným životom a prácou. |
| --- | --- |

2.3.5.

2.4.   Realizačný rámec: maximálne využitie nástrojov EÚ

| 2.4.1. | EHSV sa pripája k výzve Komisie, aby všetky členské štáty vypracovali a prijali národné akčné plány proti rasizmu a rasovej diskriminácii. Takéto plány má len približne polovica členských štátov, čo je dôkazom rozličnej úrovne záujmu a odhodlania zo strany vlád členských štátov (5). EHSV so záujmom očakáva identifikáciu spoločných usmerňujúcich zásad pre národné akčné plány, ktorá je naplánovaná na rok 2021, a je pripravený zapojiť sa do tohto úsilia. Oblasti politiky zdôraznené v súčasnom akčnom pláne (antidiskriminačné právne predpisy a úloha orgánov pre rovnaké zaobchádzanie; nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti; nezákonné profilovanie zo strany orgánov presadzovania práva; riziká, ktoré predstavujú nové technológie; stereotypy a historické povedomie; rovnaký prístup k vzdelávaniu, zamestnaniu, zdravotnej starostlivosti, bývaniu; uplatňovanie hľadiska rovnakého zaobchádzania na vnútroštátnej úrovni; zapojenie regionálnej a miestnej úrovne; financovanie boja proti rasizmu; zber údajov, dialóg s občianskou spoločnosťou) sú dobre štruktúrované a komplexné. Osobitnou otázkou je, ako presvedčiť všetky členské štáty EÚ, aby sa zapojili do úsilia, a ako zaistiť aktívnu spoluprácu rozličných orgánov, inštitúcií a organizácií na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | EHSV verí, že úsilie, ktoré vyvíjajú podnikateľské organizácie a jednotlivé podniky s cieľom vytvoriť a udržiavať inkluzívne pracovné prostredie pre svojich zamestnancov bez ohľadu na pohlavie, rasový alebo etnický pôvod, náboženstvo, vek, zdravotné postihnutie alebo sexuálnu orientáciu, sa ešte zintenzívni (6). Inkluzívne pracovné prostredie zahŕňa aj skutočný sociálny dialóg a silné zastúpenie zamestnancov. So záujmom očakávame Mesiac európskych chárt rozmanitosti v máji 2021 a zavedenie online súboru nástrojov, ktorý pomôže podnikom posúdiť svoju vnútornú rozmanitosť a svoje stratégie rozmanitosti. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | EHSV plne podporuje záväzok Komisie zabezpečiť, aby sa boj proti diskriminácii z osobitných dôvodov a spôsob, akým sa prelínajú s inými dôvodmi diskriminácie, ako je pohlavie, zdravotné postihnutie, vek, náboženstvo alebo sexuálna orientácia, začlenil do všetkých politík, právnych predpisov a programov financovania EÚ. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Finančné prostriedky vyčlenené na opatrenia na boj proti rasizmu a diskriminácii sa zdajú byť veľkorysé. Zahŕňajú prostriedky z VFR, nového programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty, programu Horizont Európa a nového Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Na základe doterajšieho všeobecného hodnotenia opatrení sa zdá, že vlády členských štátov nemajú veľký záujem získať rôzne zdroje a usilovať sa bojovať proti rasizmu a diskriminácii. EHSV sa domnieva, že nestačí len vyčleniť rozpočtové prostriedky a že by sa mal vytvoriť systém stimulov. Hlavným dôvodom obmedzeného záujmu by mohol byť citlivý politický charakter opatrení a politická mobilizácia radikálnych predstaviteľov, organizácií a skupín proti týmto opatreniam. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Boj proti rasizmu a diskriminácii vo vonkajších politikách je takisto prioritou, a to najmä vo svete vážne zasiahnutom epidémiou ochorenia COVID-19. EHSV verí, že hodnoty boja proti rasizmu, nediskriminácie a rovnosti sa budú v plnej miere podporovať pomocou Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce v súčinnosti s vládami, organizáciami občianskej spoločnosti a sociálnymi partnermi z jeho partnerských krajín (7). |
| --- | --- |

2.4.5.

2.5.   Pozitívne opatrenia EÚ: počúvať a konať

| 2.5.1. | Demokratická účasť a zastúpenie skupín, ktorým najčastejšie hrozí marginalizácia, ako sú ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom, sú vo väčšine častí Európy stále nedostatočné. EHSV preto víta zámer Komisie spolupracovať s európskymi politickými stranami, Európskou sieťou pre spoluprácu v oblasti volieb a občianskou spoločnosťou s cieľom zvýšiť účasť na akčnom pláne pre európsku demokraciu. EHSV je pripravený zapojiť sa do tejto činnosti a prispieť svojím uhlom pohľadu a odbornými znalosťami. Jednou z priorít by bolo odstrániť rôzne právne a administratívne výzvy, prekážky prístupnosti a inštitucionálne ťažkosti, ktorým čelia ľudia pripravení zapájať sa do politiky na všetkých úrovniach. Ďalšou by bolo spolupracovať so stranami a nabádať ich, aby si získavali rozmanitejšie a inkluzívnejšie okruhy voličov a podporovali predstaviteľov a kandidátov z prostredia menšinových/zraniteľných skupín. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | EHSV víta záväzok Komisie pravidelne sa stretávať s organizáciami občianskej spoločnosti a so sociálnymi partnermi aktívnymi v boji proti rasizmu na európskej, národnej a miestnej úrovni, aby zhodnotila pokrok v boji proti rasizmu. EHSV je pripravený zapojiť sa do dialógu. Je dôležité zapojiť do tohto procesu aj zástupcov náboženských obcí. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | EHSV takisto víta, že Komisia plánuje vymenovať koordinátora proti rasizmu. Koordinátor bude spolupracovať s členskými štátmi, Európskym parlamentom, organizáciami občianskej spoločnosti, sociálnymi partnermi a akademickou obcou s cieľom posilniť politické riešenia v boji proti rasizmu. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | EHSV s potešením očakáva samit proti rasizmu, ktorý Komisia plánuje zorganizovať. Tento samit sa bude konať 21. marca 2021 v rovnaký deň ako Medzinárodný deň boja za odstránenie rasovej diskriminácie, pričom Komisia si tento deň bude každoročne pripomínať. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Práca Komisie zameraná na podporu rozmanitosti a zabezpečenie inkluzívneho pracoviska bez diskriminácie pre všetkých ľudí, bez ohľadu na ich rasový alebo etnický pôvod alebo farbu pokožky, je vítaná a predstavuje veľmi dobrý štandard pre fungovanie ostatných inštitúcií EÚ. |
| --- | --- |

2.5.5.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2008) 426 final.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 55.

2

(3)  Online priestor sa takisto čoraz častejšie stáva cieľom štátov, ktoré uplatňujú nekonvenčné stratégie na ovplyvňovanie verejnej mienky.

3

(4)  EHSV odporúča, aby Európska komisia lepšie začlenila tento akčný plán do európskej digitálnej stratégie.

4

(5)  Podľa správy FRA z roku 2020 (jún 2020, FRA) malo v roku 2019 plány proti rasizmu, rasovej/etnickej diskriminácii a súvisiacej neznášanlivosti 15 členských štátov (Belgicko, Česká republika, Fínsko, Francúzsko, Holandsko, Chorvátsko, Írsko, Litva, Nemecko, Portugalsko, Slovensko, Španielsko, Švédsko a Taliansko; Spojené kráľovstvo malo plán, ale vystúpilo z EÚ 1. januára 2021).

5

(6)  Podľa návrhu v 24 členských štátoch existujú v súčasnosti Charty rozmanitosti s viac ako 12 000 signatármi (ako sú napr. podniky, verejné inštitúcie, mimovládne organizácie, univerzity, odborové zväzy), čo celkovo predstavuje viac ako 16 miliónov zamestnancov.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 163.

7

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/128 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/128

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025

[COM(2020) 698 final]

(2021/C 286/22)

| Spravodajca: | Ionuţ SIBIAN |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |

Spravodajca:

Ionuţ SIBIAN

Pomocná spravodajkyňa:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Konzultácia | Európska komisia, 14. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 16. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 187/8/12 |

Konzultácia

Európska komisia, 14. 1. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

16. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

187/8/12

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta a podporuje odvahu, ktorú Európska komisia prejavila pri prijímaní stratégie pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 zameranej na obmedzenie diskriminácie a zaručenie bezpečnosti a základných práv LGBTI osôb v celej Európskej únii prostredníctvom prijatia legislatívnych opatrení na európskej úrovni, ale aj naliehavú výzvu pre členské štáty, aby na vnútroštátnej úrovni vypracovali a vykonali akčné plány uvedené v stratégii. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je pevne presvedčený, že v záujme úspechu tejto stratégie musí Komisia zaviesť silný mechanizmus na jej vykonávanie a pravidelne monitorovať jej uplatňovanie, a to horizontálne i vertikálne. V tomto ohľade musí Komisia sprostredkovať široký dialóg medzi európskymi a medzinárodnými inštitúciami, členskými štátmi, organizáciami občianskej spoločnosti a sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je presvedčený, že v záujme dosiahnutia cieľov stratégie pre rovnosť LGBTIQ osôb sa táto stratégia musí zosúladiť s ďalšími európskymi stratégiami, aby sa jej dodala medziodvetvová perspektíva, a to napríklad so stratégiou v oblasti práv obetí, stratégiou pre rodovú rovnosť, s akčným plánom EÚ proti rasizmu, so stratégiou v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím a stratégiou v oblasti práv dieťaťa. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Medzi najpálčivejšie otázky spojené s diskrimináciou LGBTIQ osôb patrí diskriminácia na pracovisku a v prístupe na trh práce. Smernicou o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní (2000/78/ES) (1) sa teda musia v týchto oblastiach chrániť aj transrodové, rodovo nebinárne, intersexuálne a queer osoby. EHSV tiež víta želanie Komisie rozšíriť uplatniteľnosť smernice aj na ďalšie oblasti okrem zamestnania, čo považuje za účinné opatrenie na boj proti diskriminácii LGBTIQ osôb. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Na zlepšenie zamestnateľnosti LGBTIQ osôb sú nevyhnutné aktívne politiky zamestnanosti a zahrnutie hľadiska LGBTIQ do plánov zamestnanosti. Zásadné je aj to, aby v spoločnostiach existovali plány pre rovnosť LGBTIQ osôb v záujme boja proti diskriminácii, ktorou LGBTIQ osoby trpia v práci, a aby sa v nich stanovovali konkrétne opatrenia, protokoly a nástroje na boj proti diskriminácii. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V snahe zabrániť, aby boli LGBTIQ osoby vystavené sociálno-ekonomickej deprivácii a vysokej miere chudoby a sociálneho vylúčenia, sa členské štáty musia podporovať v tom, aby poskytovali zdravotné a sociálne služby, útulky, programy pomoci a bezpečné útočiská pre LGBTIQ osoby, ktoré sú obeťou domáceho násilia, trestných činov z nenávisti a nenávistných prejavov, a mladých LGBTIQ ľudí bez podpory rodiny atď. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV je pevne presvedčený, že takzvané postupy konverznej terapie by mali všetky členské štáty EÚ zakázať, keďže ide o praktiky, ktoré porušujú základné práva a považujú sa za mučenie. Európska komisia musí podporovať členské štáty, aby zakázali všetky formy škodlivých praktík vrátane z medicínskeho hľadiska zbytočných zásahov týkajúcich sa intersexuálnych osôb a reformovali svoje právne predpisy v oblasti rodovej rovnosti s cieľom zabezpečiť ich súlad s normami sebaurčenia v oblasti ľudských práv. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV žiada Komisiu, aby poskytla financovanie na odbornú prípravu odborníkov, ktorí sú v kontakte s LGBTIQ osobami, ako aj podporovala výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi. Okrem toho je európske financovanie potrebné na špecializovanú odbornú prípravu lekárov, učiteľov a iných odborníkov, aby lepšie chápali osobité okolnosti a potreby LGBTIQ osôb. Okrem toho sa v rámci pilotného projektu EÚ Health4LGBTIQ poskytujú príručky odbornej prípravy pre poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a Európska komisia by mala podporovať členské štáty pri zabezpečovaní dostupnosti týchto kurzov odbornej prípravy na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pokiaľ ide o finančné prostriedky z rozpočtu EÚ pre členské štáty, podľa nášho názoru musí Komisia zaviesť silný mechanizmus dohľadu nad využívaním týchto finančných prostriedkov členskými štátmi v súlade s európskymi zásadami nediskriminácie uvedenými v článku 2 Zmluvy o EÚ, ako aj pri plnom rešpektovaní základných práv stanovených v Charte základných práv EÚ. Tento dohľad sa musí vykonávať ex ante prostredníctvom auditu rozmanitosti aj ex post, ako sa stanovuje vo všeobecnom nariadení na obdobie financovania 2021 – 2027. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Európska komisia musí prevziať úlohu strážkyne zmlúv Európskej únie a zintenzívniť úsilie, aby zaručila úplné vykonávanie a uplatňovanie príslušných právnych predpisov EÚ a judikatúry Súdneho dvora Európskej únie v členských štátoch, najmä pokiaľ ide o smernicu 2004/38/ES (2), ako aj právne predpisy týkajúce sa azylu. Dôležité je aj to, aby sa v súvislosti s voľným pohybom a cezhraničnými situáciami na európskej úrovni prijali jasné, inkluzívne a nediskriminačné právne predpisy o pojme „rodina“ vrátane tzv. dúhových rodín, ako aj o uznávaní rodných listov transrodových osôb vo všetkých členských štátoch nezávisle od iných správnych alebo súdnych konaní. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Európska únia sa musí chopiť svojej úlohy a pomôcť pri celosvetovom presadzovaní ľudských práv vrátane slobody a dôstojnosti LGBTIQ ľudí. V záujme dosiahnutia tohto cieľa musí európska komunita spolupracovať s medzinárodnými a regionálnymi inštitúciami na univerzálnej dekriminalizácii homosexuality a rešpektovaní dôstojnosti a základných práv LGBTIQ osôb na celom svete. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Podľa EHSV je dôležité, aby európske aj národné inštitúcie zaviedli verejné politiky ochrany LGBTIQ osôb, aby sa v celej Únii dodržiavali hodnoty zakotvené v Charte základných práv, ako aj v Zmluve o Európskej únii, konkrétne hodnoty „ľudskej dôstojnosti, [...], rovnosti, [...] a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám“ (3). EHSV podporuje uznesenie Európskeho parlamentu o vyhlásení EÚ za zónu slobody pre LGBTIQ osoby. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Z údajov (4) Agentúry Európskej únie pre základné práva (FRA) vyplýva, že LGBTIQ osoby tvoria zraniteľnú skupinu, ktorá potrebuje podporu európskych inštitúcií aj štátnych orgánov v členských štátoch. Domnievame sa, že stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 je prvým krokom v boji proti diskriminácii na základe sexuálnej orientácie, rodovej identity či rodového vyjadrenia a pohlavných znakov, ako aj pri zabezpečení bezpečného priestoru pre LGBTIQ komunitu v celej Európskej únii. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV víta, že v dokumente Komisie sa prierezovosť využíva ako základná zásada: zohľadňuje sa sexuálna orientácia, rodová identita/rodové vyjadrenie a/alebo pohlavné znaky spolu s inými osobnými vlastnosťami či identitami ako pohlavie, rasový pôvod, etnická príslušnosť, náboženstvo, viera, zdravotné postihnutie a vek. Všetky tieto aspekty sa dávajú do súvisu aj s krízou COVID-19, ktorá ma neprimeraný vplyv na zraniteľné LGBTIQ osoby. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Na to, aby sa stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 účinne a efektívne vykonala v celej Európskej únii, však Európska komisia musí vytvoriť mechanizmus na uvedenie do praxe a monitorovanie s cieľom dohliadať na to, či sa stratégia vykonáva a v akom rozsahu. V tomto ohľade musí Komisia každý rok kontrolovať, či európske inštitúcie a členské štáty vykonali kľúčové priority uvedené v stratégii a v akom rozsahu. Toto hodnotenie by sa malo vykonať po konzultácii s členskými štátmi a organizovanou občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkrétne pripomienky

3.1.   Diskriminácia LGBTIQ osôb

| 3.1.1. | Diskriminácia sa dotýka LGBTIQ osôb vo všetkých fázach života. Deti, mladí ľudia a deti z rodín LGBTIQ osôb alebo dúhových rodín, v ktorých jeden z členov patrí k LGBTIQ komunite, často od útleho veku zažívajú stigmatizáciu, sú terčom diskriminácie alebo útokov, čo má nepriaznivý vplyv na ich výsledky vo vzdelávaní, pracovné vyhliadky, každodenný život, ako aj kvalitu života celej rodiny. Preto sú potrebné rozsiahlejšie a lepšie opatrenia na ochranu detí, najmä v oblasti vzdelávania, aby sa vykorenila diskriminácia, ktorou trpia LGBTIQ osoby. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Medzi najpálčivejšie otázky spojené s diskrimináciou LGBTIQ osôb patrí diskriminácia na pracovisku (5) a v prístupe na trh práce. Smernicou o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní sa teda musia v týchto oblastiach chrániť aj transrodové, rodovo nebinárne, intersexuálne a queer osoby. Okrem toho EHSV víta želanie Komisie rozšíriť uplatniteľnosť smernice na ďalšie oblasti okrem zamestnania a odbornej prípravy, čo považuje za účinné opatrenie na boj proti diskriminácii LGBTIQ osôb. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Pokiaľ ide o diskrimináciu na pracovisku, osobitná pozornosť sa musí venovať transrodovým osobám vzhľadom na sociálne výzvy, ktorým čelia (napríklad: nesúlad medzi faktickou a právnou situáciou z dôvodu zložitých postupov zmeny osobných dokladov vo väčšine členských štátov, chýbajúcich lekárskych postupov, predsudkov, ktorým sú vystavené, atď.). Tieto sociálne výzvy môžu viesť k obťažovaniu na pracovisku, prepusteniu a vo všeobecnosti mnohým problémom, ktoré začínajú už pri hľadaní práce. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Zdôrazňujeme, že je potrebné, aby Európska únia stanovila akčné línie aktívnych politík zamestnanosti, aby členské štáty a štátne orgány vytvorili vnútroštátne plány zamestnanosti s konkrétnymi opatreniami pre LGBTIQ osoby s cieľom obmedziť účinky nedostatočného prístupu k zamestnaniu, ktorým štrukturálne trpia. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | EHSV považuje za zásadné, aby sa rozšírili európske právne predpisy o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní, s cieľom začleniť transrodové osoby, ako aj nebinárne, intersexuálne a queer osoby, s cieľom chrániť všetky LGBTIQ osoby pred diskrimináciou v zamestnaní na základe sexuálnej orientácie, rodovej identity a vyjadrenia a pohlavných znakov. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | EHSV podporuje návrh Európskej komisie rozšíriť smernicu o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní na iné oblasti okrem práce a odbornej prípravy. V tomto ohľade sa domnievame, že sa musí podporiť výzva Komisie adresovaná Rade, aby návrh schválila, a tak preklenula medzery v ochrane pred diskrimináciou na základe sexuálnej orientácie, rodovej identity/rodového vyjadrenia, pohlavných znakov a rodiny poskytovanej právnymi predpismi EÚ. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | EHSV víta, že európske inštitúcie vyzvali členské štáty, aby ratifikovali Dohovor MOP č. 190 o odstránení násilia a obťažovania vo svete práce, v ktorom sa uvádza rad prípadov neprijateľného správania a postupov namierených proti ľuďom z dôvodu ich pohlavia alebo rodu. Vládam a sociálnym partnerom sa tým poskytujú usmernenia, ako určiť nástroje na predchádzanie týmto formám diskriminácie a na ich riešenie. Kolektívne vyjednávanie na všetkých úrovniach a kolektívne zmluvy môžu pomôcť pri stanovení cielených opatrení na pracovisku a pri vykonávaní samostatnej dohody, ktorú podpísali európski sociálni partneri proti násiliu na pracovisku. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Vzhľadom na diskrimináciu LGBTIQ osôb v samotnom priestore, kde by sa mali cítiť najbezpečnejšie, teda v rodinnom prostredí, sa mnohí členovia LGBTIQ komunity, najmä mladí ľudia, stávajú bezdomovcami. V mnohých členských štátoch orgány nedokážu poskytovať sociálne a zdravotné služby na podporu týchto ľudí. Preto je zásadné zabezpečiť pre LGBTIQ osoby bezpečné útočiská a zdravotné služby, aby sa mohli začleniť do spoločnosti a nájsť si stabilnú a bezpečnú prácu. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Okrem návrhov Komisie na reformu spoločného európskeho azylového systému je zásadné, aby Európska únia poskytla finančné prostriedky na odbornú prípravu sudcov, prokurátorov a príslušníkov pohraničnej stráže, odborníkov pracujúcich v imigračných službách a tlmočníkov, ktorá im umožní pochopiť osobité potreby zraniteľných žiadateľov o medzinárodnú ochranu vrátane LGBTIQ osôb. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | V tomto ohľade EHSV považuje za zásadné obmedziť uplatňovanie politík návratu migrantov na hraniciach EÚ s ohľadom na skutočnosť, že mnoho z týchto ľudí uteká zo svojich krajín pôvodu pred prenasledovaním z dôvodu sexuálnej orientácie, identity/rodového vyjadrenia a pohlavných znakov. Ak sú vrátení bez toho, aby sa im poskytla príležitosť požiadať o medzinárodnú ochranu, predstavuje to porušenie najzákladnejších ľudských práv, medzinárodných zmlúv a v niektorých prípadoch vnútroštátnych právnych predpisov o medzinárodnej ochrane. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Podľa nášho názoru by Komisia mala zvážiť uznanie práva na rodové sebaurčenie pre transrodové osoby, a tak plniť najvyššie medzinárodné normy dodržiavania ľudských práv, a presadzovať jeho uznanie v členských štátoch a štátnymi orgánmi, aby sa identita transrodových osôb mohla uznať bez toho, aby ju musela preukázať tretia strana. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Európska komisia by mala monitorovať prístup k zdravotnej starostlivosti pre liečbu na potvrdenie pohlavia transrodových osôb a spolupracovať s členskými štátmi s cieľom plne využiť možnosti rámca EÚ pre cezhraničnú zdravotnú starostlivosť na riešenie prípadných vnútroštátnych nedostatkov. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | Komisia by mala podporiť členské štáty, aby prijali na vnútroštátnej úrovni stratégie sledovania, kontroly a prevencie sexuálne prenosných chorôb. V tejto oblasti je tiež kľúčové prednostne vyčleniť finančné prostriedky pre zdravotníckych pracovníkov a zúčastňovať sa na odbornej príprave v súlade s odporúčaniami Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) a 11. vydaním Medzinárodnej štatistickej klasifikácie chorôb a pridružených zdravotných problémov (ICD-11). Okrem toho je dôležité, aby členské štáty podporili výmenu skúseností a postupov medzi špecializovanými zdravotníckymi pracovníkmi z rôznych členských štátov. |
| --- | --- |

3.1.13.

| 3.1.14. | Členské štáty treba teda podporovať, aby v celej EÚ zakázali „konverznú terapiu“, ponižujúcu praktiku s mnohými dôsledkami pre fyzické a duševné zdravie LGBTIQ osôb. Okrem toho by sa členské štáty mali podnecovať, aby prijali legislatívne opatrenia na zákaz „mrzačenia pohlavných orgánov intersexuálnych osôb“. Zabezpečilo by sa tým právo intersexuálnych osôb samostatne sa rozhodnúť, či chcú podstúpiť lekársky zákrok na zmenu na konkrétne pohlavie alebo nie, a výnimka z tohto pravidla by sa umožnila len v prípade naliehavých zdravotných potrieb, keď je ohrozený život intersexuálnej osoby. |
| --- | --- |

3.1.14.

| 3.1.15. | Programy financovania Európskej únie by mali byť úzko prepojené s hodnotami EÚ presadzovanými v článku 2 Zmluvy o EÚ a byť týmito hodnotami podmienené. V prípade veľkých projektov by sa od členských štátov malo vyžadovať aj to, aby vykonali posúdenie vplyvu na zraniteľné skupiny vrátane LGBTIQ osôb, ak sú projekty financované z prostriedkov EÚ. Na úrovni členského štátu by mal teda v súvislosti s financovaním EÚ prebehnúť audit rozmanitosti vedený nezávislou komisiou zloženou z miestnych alebo ústredných orgánov štátnej správy a organizácií občianskej spoločnosti (6). |
| --- | --- |

3.1.15.

| 3.1.16. | Na odbornú prípravu expertov, ktorí sa poveria vedením tohto auditu rozmanitosti v rámci programov financovania EÚ, by sa mal zaviesť program odbornej prípravy vytvorený na európskej úrovni zameraný na rozvíjanie zručností a podporu členských štátov, aby si vymieňali osvedčené postupy v oblasti vplyvu programov financovania EÚ na zraniteľné skupiny vrátane LGBTIQ komunity. Na vykonanie tohto opatrenia v celej EÚ treba zaviesť mechanizmus dohľadu na úrovni Európskej komisie. |
| --- | --- |

3.1.16.

| 3.1.17. | Členské štáty by sa mali podporovať, aby zaviedli národné edukačné a osvetové kampane a programy na obmedzenie a potláčanie diskriminácie ľudí s rozdielnou sexuálnou orientáciou a rodovou identitou. V tejto súvislosti by štátne orgány mali zabezpečiť, aby povinné vnútroštátne školské osnovy zahŕňali informácie o ľudských právach vrátane sexuálnej orientácie, rodovej identity a rodového vyjadrenia v snahe predchádzať diskriminácii, predsudkom a stereotypom. Okrem toho by základné a stredné školy mali poskytovať komplexnú sexuálnu výchovu, v rámci ktorej deti a dospievajúci získajú vedomosti a zručnosti, aby mohli viesť zdravší život a nadväzovať rovnocenné vzťahy. |
| --- | --- |

3.1.17.

3.2.   Zaručenie bezpečnosti LGBTIQ osôb

| 3.2.1. | Vieme, že v niekoľkých členských štátoch prebehli referendá o zmene ústav štátov zamerané na obmedzenie práv LGBTIQ osôb či stigmatizáciu tejto kategórie ľudí v očiach širokej verejnosti. Vzhľadom na toky informácií v cezhraničnom priestore v celej Európskej únii musia členské štáty zabezpečiť transparentnosť verejného financovania pre všetkých aktérov zapojených do takýchto referend. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EHSV podporuje iniciatívu rozšíriť zoznam trestných činov v EÚ podľa článku 83 ods. 1 ZFEÚ o trestné činy z nenávisti a nenávistné prejavy vrátane prípadov, keď sú namierené proti LGBTIQ osobám. Je teda potrebné, aby v súvislosti s touto otázkou Komisia na európskej úrovni prijala informačné a osvetové opatrenia. Komisia by mala spustiť komunikačnú kampaň s cieľom pôsobiť proti tomuto trendu a súvisiacim prejavom správania a propagovať rovnosť všetkých svojich občanov. Navrhujeme, aby sa táto kampaň začala na európskej úrovni a riešili sa v nej problémy, s ktorými sa stretávajú členské štáty na miestnej úrovni. Tieto iniciatívy by sa mali zahrnúť do rámca akčného plánu EÚ pre ľudské práva a demokraciu. Okrem toho sa všetky európske krajiny zaviazali zhromažďovať pre Organizáciu pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) údaje o trestných činoch z nenávisti, ktoré sa môžu v tejto súvislosti využiť. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Európska komisia by v spolupráci s členskými štátmi mala ďalej prijať niekoľko opatrení na boj proti falošným správam a dezinformáciám, ako aj nenávistným prejavom online i offline. V tomto ohľade musí Komisia vyvinúť mechanizmus na monitorovanie riadneho vykonávania smernice o audiovizuálnych mediálnych službách na úrovni členských štátov, ale aj prijať európsky legislatívny rámec pre jednoduchší boj proti falošným správam a dezinformáciám. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | V záujme boja proti nenávistným prejavom v online prostredí považujeme za povzbudivé opatrenia Komisie na podporu a vykonávanie kódexu správania pre boj proti nezákonným nenávistným prejavom online, ktorý podpísali spoločnosti Facebook, Microsoft, Twitter a YouTube. Tento druh nástroja – kódex správania na boj proti nenávistným prejavom – by sa mal zaviesť ako odporúčanie na úrovni členských štátov, online aj v audiovizuálnom priestore, s cieľom vytvoriť bezpečný priestor pre LGBTIQ osoby, ako aj ďalšie zraniteľné skupiny, ktoré sa môžu ľahko stať obeťou online obťažovania alebo nenávistných prejavov (7). |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 by mala byť prepojená so stratégiou v oblasti práv obetí na roky 2020 – 2025, aby ľudia zo sexuálnych menšín nabrali odvahu oznámiť trestné činy z nenávisti, ktoré proti nim boli spáchané. Je teda nutné zabezpečiť ďalšiu odbornú prípravu pre príslušníkov polície, právnikov a sudcov týkajúcu sa trestných činov z nenávisti, predsudkov a stereotypov a v tejto oblasti je zásadná spolupráca s MVO, ktoré poskytujú podporu LGBTIQ osobám. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Pandémia COVID-19 nám ukázala, že väčšina členských štátov nemá dostatočné nástroje na poskytovanie núdzového alebo krátkodobého ubytovania pre LGBTIQ osoby, ktoré sú buď obeťami domáceho násilia, najmä v prípade transrodových osôb, alebo terčom útokov vo svojich vlastných rodinách. Budovanie útulkov, bezpečných útočísk a centier pomoci a poskytovanie integrovaných služieb pomoci si teda vyžaduje spoluprácu štátnych orgánov a medzivládnych organizácií, ako aj financovanie EÚ. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Budovanie inkluzívnej spoločnosti pre LGBTIQ osoby

| 3.3.1. | Európska komisia musí prevziať úlohu strážkyne práva Európskej únie vyplývajúceho z európskych regulačných aktov a judikatúry Súdneho dvora Európskej únie v záujme správneho a jednotného uplatňovania európskeho práva vo všetkých členských štátoch. Musí zintenzívniť úsilie a vytvoriť rozsiahle mechanizmy na monitorovanie uplatniteľnosti európskych právnych predpisov a rozhodnutí SDEÚ v rámci vnútroštátneho práva a v postupoch štátnych orgánov. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Pokiaľ ide právo na voľný pohyb, jeden z pilierov európskeho práva, Európska komisia musí vyvinúť mechanizmus monitorovania na zabezpečenie toho, aby sa práva vyplývajúce zo smernice 2004/38/ES, najmä právo na voľný pohyb a pobyt, uznali všetkým európskym občanom a ich rodinám vrátane dúhových rodín v celej Únii. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | V záujme toho, aby mali všetky LGBTIQ osoby právo na voľný pohyb po celej Európskej únii, vyzývame Európsku komisiu, aby na jednej strane vytvorila regulačný rámec, v rámci ktorého bude pojem „rodina“ autonómny, nezávislý od práva členských štátov, najmä v cezhraničných situáciách, a na druhej strane zabezpečila, aby sa doklady o narodení vymenené podľa správneho alebo súdneho postupu v kontexte voľného pohybu uznávali vo všetkých členských štátoch. Európska komisia by mala spolupracovať s členskými štátmi na uľahčení registrácie príbuzenstva pre transrodových rodičov podľa ich zákonne uznanej rodovej identity s cieľom chrániť tieto rodiny pred neželaným vylučovaním, diskrimináciou a násilím. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Vedúca úloha pri presadzovaní rovnosti LGTIQ osôb na celom svete

| 3.4.1. | Európske inštitúcie musia prevziať úlohu garanta a ochrancu základných ľudských práv vo svojej vnútornej aj vonkajšej činnosti. Na dosiahnutie toho je potrebné pracovať s inými regionálnymi a medzinárodnými inštitúciami, ako je Rada Európy a OSN, aby sa LGBTIQ osobám a ochrancom ľudských práv zabezpečila bezpečnosť a rovnosť, ktoré si zaslúžia. Je tiež dôležité, aby európske inštitúcie okrem podporovania opatrení na boj proti násiliu, nenávisti a diskriminácii namiereným proti LGBTIQ osobám prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci (IPA) v kandidátskych alebo potenciálnych kandidátskych krajinách zaviedli tieto kritériá aj v rámci svojej vonkajšej činnosti v oblasti financovania pre krajiny mimo EÚ. |
| --- | --- |

3.4.1.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 303, 2.12.2000, s. 16.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 77.

2

(3)  Článok 2 Zmluvy o Európskej únii.

3

(4)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf.

4

(5)  Na pracovisku LGBTIQ osoby naďalej zažívajú diskrimináciu pri prijímaní do zamestnania, v práci aj na konci svojej kariéry, čo je v rozpore s jasnými právnymi predpismi EÚ v tejto oblasti. Mnohé LGBTIQ osoby čelia mnohým prekážkam pri hľadaní spravodlivého a stabilného zamestnania, čím sa zvyšuje riziko chudoby, sociálneho vylúčenia a bezdomovectva.

5

(6)  Na vykonanie tohto opatrenia treba vytvoriť orgán expertov, aby posúdil rozsah, v ktorom projekty vykonávané členskými štátmi pomáhajú zraniteľným skupinám vrátane LGBTIQ komunity, ako aj analýzu vykonávania projektov financovaných z európskych prostriedkov vykonávanú ex ante aj ex post na základne hodnotiacej tabuľky stanovenej na európskej úrovni.

6

ex ante

ex post

(7)  Kódexy správania by mali byť inšpirované hodnotami EÚ týkajúcimi sa rovnosti, ľudských práv, rozmanitosti aj slobody prejavu, pričom sa vytvorí skupina expertov na monitorovanie vykonávania a uplatňovania tohto pracovného nástroja, ale aj so zapojením organizácií občianskej spoločnosti pôsobiacich v oblasti ochrany ľudských práv a zraniteľných skupín.

7

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/134

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027

[COM(2020) 758 final]

(2021/C 286/23)

| Spravodajca: | Paul SOETE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Paul SOETE

| Konzultácia | Európska komisia, 14. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 16. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 205/1/9 |

Konzultácia

Európska komisia, 14. 1. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

16. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

205/1/9

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta, že Akčný plán Komisie pre integráciu a začlenenie (ďalej len „akčný plán“) je súčasťou komplexnej reakcie na výzvy spojené s migráciou v rámci Nového paktu o migrácii a azyle. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tento akčný plán má širší rozsah pôsobnosti ako predchádzajúci akčný plán: na rozdiel od akčného plánu z roku 2016 sa nový plán vzťahuje nielen na migrantov, ale aj na občanov EÚ „s migrantským pôvodom“. Hoci integrácia je dôležitá aj pre túto skupinu občanov, ako aj pre všetkých občanov a osoby s pobytom, môže to viesť k menej cieleným opatreniam, pretože problémy, ktorým čelia novoprichádzajúci migranti, sa líšia od problémov migrantov druhej a tretej generácie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nástroje integrácie a začleňovania riadia najmä vnútroštátne orgány a regionálne a miestne samosprávy. Opatrenia na úrovni EÚ sú doplnkové a určené na podporu, sprostredkovanie a koordináciu spolupráce. V dôsledku toho akčný plán neobsahuje celkové ciele ani špecifické ciele pre členské štáty, ale len odporúčania. Vzhľadom na súčasnú situáciu a vplyv pandémie hrozí, že tieto otázky integrácie sa budú považovať za menej prioritné. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V akčnom pláne sa riešia všetky oblasti politiky, ktoré sú nevyhnutné pre sociálno-ekonomickú a politickú integráciu novoprichádzajúcich migrantov a poskytuje sa prehľad európskych iniciatív v rôznych oblastiach s potenciálnym vplyvom na migráciu a integráciu. EHVS zdôrazňuje, že skutočné výzvy spočívajú vo vykonávaní týchto politík. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje ciele navrhnuté v akčnom pláne pre kľúčové odvetvové oblasti. Chce však zdôrazniť aj to, že ide o príklady možných opatrení, a nie o merateľné ciele. Z tohto dôvodu sa zdá, že ich účinné vykonanie je podmienené procesom monitorovania, ktorý ešte treba zaviesť. EHSV vyzýva Komisiu, aby zaviedla nepretržité monitorovanie vykonávania akčného plánu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V porovnaní s akčným plánom z roku 2016 sa väčšia pozornosť venuje rodovému rozmeru integrácie vo všeobecnosti. Rodové aspekty by sa mali zdôrazniť aj v jednotlivých oddieloch o odvetvových oblastiach. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV zdôrazňuje, že hodnota práce vo všeobecnosti by mala byť ústredným prvkom všetkých častí akčného plánu, pretože práca vo svojich rozličných podobách je kľúčovým aspektom integrácie a osobného rozvoja. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Akčný plán obsahuje prehľad všetkých nástrojov financovania dostupných v jednotlivých odvetvových oblastiach. Zdá sa však, že tieto nástroje sú určené pre odborníkov v oblasti subvencií a EHSV navrhuje, aby Komisia uľahčila prístup k financovaniu, napríklad vytvorením špecializovaného integračného nástroja. ESHV sa takisto obáva, že financovanie integrácie postupne skĺzne nižšie na zozname priorít. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV poukazuje na to, že občianska spoločnosť vo všeobecnosti je veľmi dôležitá pre integráciu do miestneho spôsobu života, ako aj na osobitnú úlohu odborov a organizácií zamestnávateľov. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Kontext stanoviska

| 2.1. | Akčný plán Komisie pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027 je súčasťou komplexnej reakcie na výzvy spojené s migráciou v rámci Nového paktu o migrácii a azyle. Vychádza zo záväzkov Akčného plánu EÚ pre integráciu z roku 2016, pričom ich aktualizuje. Doba jeho trvania je sedem rokov s preskúmaním v polovici trvania v roku 2024 v súlade s VFR na to isté obdobie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Akčný plán je potrebný z dôvodu zarážajúcich rozdielov medzi migrantmi a domácimi obyvateľmi, pokiaľ ide o úroveň vzdelania, zamestnanie, chudobu a podmienky bývania. Ako jeden z príkladov týchto rozdielov možno uviesť, že percentuálny podiel mladých migrantov (vo veku 18 – 24 rokov), ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), v EÚ dosahuje 21 % v porovnaní s 12,5 % medzi domácimi obyvateľmi. Vyskytujú sa aj značné rodové rozdiely, pričom percentuálny podiel mladých migrantiek, ktoré patria do tejto kategórie, predstavuje 25,9 % (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pandémia COVID-19 upriamila pozornosť na hlboko zakorenené nerovnosti v prístupe migrantov k zdravotnej starostlivosti, ktoré predstavujú riziká pre spoločnosť ako celok. Takisto odhalila, že migranti častejšie pracujú v zamestnaniach, v ktorých sú potrebné úzke medziľudské kontakty, a preto sú viac vystavení ochoreniu COVID-19. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Úplná integrácia migrantov na trhu práce by mohla mať veľký hospodársky prínos, pokiaľ ide o vnútroštátne sociálne zabezpečenie, a to aj pre dôchodkové systémy a v súvislosti s daňovými odvodmi (2). Takýto výsledok je prospešný pre všetkých, pretože plnohodnotná integrácia prináša výhody aj migrantom tým, že im umožňuje prístup k systému sociálneho zabezpečenia hostiteľskej krajiny. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V akčnom pláne sa odkazuje na súbor všeobecných kľúčových zásad a hodnôt spoločných pre všetky politiky EÚ v oblasti začlenenia vrátane odkazu na Európsky pilier sociálnych práv. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Konkrétne opatrenia predstavené v akčnom pláne sa týkajú štyroch odvetvových oblastí, konkrétne vzdelávania a odbornej prípravy, zamestnanosti a zručností, zdravia a bývania. Pre každú z nich sa uvádzajú nedostatky v integrácii. Tieto opatrenia sú doplnené prierezovými opatreniami vrátane budovania pevných partnerstiev, ďalších možností financovania, podpory kontaktov s hostiteľskou spoločnosťou, podpory využívania nových technológií a digitálnych nástrojov a monitorovania pokroku v integrácii. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV oceňuje, že akčný plán je zameraný na proces integrácie ako taký, a nie na vstup do EÚ. Chce však zdôrazniť, že otázka zlúčenia rodiny zostáva dôležitým faktorom právnej a sociálnej integrácie. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Na rozdiel od plánu z roku 2016 sa ten súčasný vzťahuje nielen na migrantov, ale aj na občanov EÚ „s migrantským pôvodom“. EHSV berie na vedomie širší rozsah pôsobnosti, keďže aspekty integrácie sú dôležité aj pre túto druhú skupinu občanov a pre všetkých občanov a osoby s pobytom. Podporuje to európsky spôsob života, v ktorom sú práva a potreby v oblasti začleňovania spojené aj s povinnosťami. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV sa však obáva, že širší rozsah pôsobnosti akčného plánu zároveň môže viesť k menej cieleným, a teda menej účinným opatreniam. Problémy, ktorým čelia novoprichádzajúci migranti, sa líšia od problémov migrantov druhej a tretej generácie. Zahrnutie sociálnych potrieb migrantov druhej a tretej generácie do migračných a integračných politík navyše prináša riziko ich stigmatizácie a prehĺbenia rasizmu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V akčnom pláne Komisie sa poskytuje dobrý prehľad európskych iniciatív v rôznych oblastiach s vplyvom na migráciu a integráciu. V dokumente sa riešia všetky oblasti politiky, ktoré sú nevyhnutné pre sociálno-ekonomickú a politickú integráciu novoprichádzajúcich migrantov. Analyzuje sa v ňom i dostupnosť finančných prostriedkov a partnerstvá s inštitúciami a organizáciami na uľahčenie integrácie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV zdôrazňuje, že popri týchto politikách zostáva kľúčovou hnacou silou integrácie práca, a preto by sa mala zachovať a podporovať ako ústredný prvok v celom pláne. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHVS zdôrazňuje, že skutočné výzvy spočívajú vo vykonávaní týchto politík. Napríklad aj keď sa uzná predchádzajúca kvalifikácia migrantov, zamestnávatelia váhajú, či ich zamestnať, lebo nedôverujú úrovni ich zručností. Zdá sa, že to platí pre migrantov z regiónu Blízkeho východu a severnej Afriky (MENA), ako aj južnej a Strednej Ázie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pozitívnou stránkou nového akčného plánu je záväzok posilniť zapojenie regionálnych a miestnych samospráv, občianskej spoločnosti a migrantov a ich organizácií do politík EÚ v oblasti integrácie a začlenenia. EHSV konštatuje, že občianska spoločnosť by mala zahŕňať aj odbory a organizácie zamestnávateľov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V akčnom pláne sa správne uznáva význam vnútroštátnych orgánov a regionálnych a miestnych samospráv v integračných politikách a podporuje sa spolupráca medzi nimi. Treba poznamenať, že väčšinu nástrojov integrácie totiž riadia práve tieto subjekty. Opatrenia na úrovni EÚ sú doplnkové a určené na podporu, sprostredkovanie a koordináciu spolupráce v prípadoch, keď je užitočná. V dôsledku toho akčný plán neobsahuje celkové ciele ani špecifické ciele pre členské štáty, ale len odporúčania. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Keďže text nie je záväzný a za integračné politiky na vnútroštátnej úrovni v konečnom dôsledku zodpovedajú členské štáty, EHSV zdôrazňuje, že sú potrebné jasné záväzky členských štátov EÚ a vytvorenie vhodných fór na koordináciu politík a hodnotenie pokroku vrátane pravidelných stretnutí. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komisia jasne uvádza, čo chce dosiahnuť v jednotlivých oblastiach. EHSV podporuje diagnostiku a navrhované výsledky, ale konštatuje, že nie sú stanovené jasné všeobecné ciele ani ciele jednotlivých opatrení. Zdá sa, že účinnosť vykonávania je podmienená procesom monitorovania, ktorý by sa mal zaviesť. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V stanovisku SOC/649 (Nový pakt o migrácii a azyle) (3) sa EHSV zamýšľal nad rozsahom a podporou integračných opatrení. Nástroje a stimuly, ktoré sa v akčnom pláne poskytujú rôznym zainteresovaným stranám, nemusia byť dostatočné na zlepšenie integrácie adekvátnym spôsobom, najmä vzhľadom na dlhodobú povahu opatrení v tejto oblasti. Preto je potrebné monitorovať vykonávanie tohto bodu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Financovanie je dôležitou súčasťou akčného plánu. Členské štáty a ďalšie zainteresované strany sú vyzvané, aby plne využívali financovanie EÚ. Akčný plán ďalej obsahuje prehľad všetkých nástrojov financovania dostupných pre jednotlivé odvetvové oblasti. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Hoci uplatňovanie hľadiska integračných politík figuruje medzi hlavnými zásadami, z ktorých akčný plán čerpá, tento plán neobsahuje uspokojivé usmernenie, ako uplatňovať hľadisko integračných politík vo všeobecných opatreniach sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV víta odkaz na rodový rozmer integrácie v novom akčnom pláne. Zároveň zdôrazňuje, že rodové výzvy integrácie si zasluhujú väčšiu pozornosť a konkrétnejšie opatrenia v jednotlivých odvetvových oblastiach. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Vzdelávanie a odborná príprava

| 4.1.1. | V akčnom pláne sa správne uvádza, že vzdelávanie a odborná príprava sú základom úspešného zapojenia do spoločnosti. Školy a ďalšie vzdelávacie zariadenia poskytujú dôležité prostredie pre budovanie inkluzívnej spoločnosti a boj proti segregácii. Získanie občianskeho vzdelania o demokracii a občianstve navyše tvorí základ aktívneho zapojenia do spoločnosti a zároveň bráni tomu, aby mladí ľudia inklinovali k extrémistickým ideológiám. Ide o oblasť, v ktorej by sa mala podporovať aktívna účasť v občianskej spoločnosti, pretože podporuje dôveru, sociálnu súdržnosť a spolupatričnosť. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Pokiaľ ide o konkrétne opatrenia na zlepšenie účasti na vzdelávaní a odbornej príprave, podpora zo strany Komisie by sa mala bližšie špecifikovať, keďže akčný plán obsahuje len všeobecné odkazy na cielené podporné činnosti. Najkonkrétnejším uvedeným opatrením je súbor nástrojov s praktickými usmerneniami v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ktorý bude uverejnený začiatkom roku 2021. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | V akčnom pláne sa takisto uvádza, že je potrebné uľahčiť uznávanie kvalifikácií získaných v tretích krajinách. Navrhuje sa v ňom niekoľko nástrojov na zlepšenie uznávania kvalifikácií: siete ENIC-NARIC, program Erasmus, kvalifikačný rámec EÚ a portál Europass. Okrem posilnenia existujúcich nástrojov je tiež dôležité identifikovať a zmapovať existujúce prekážky uznávania vrátane nedostatočnej dôvery a ďalších sociálnych prekážok. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Komisia zdôrazňuje dôležitosť učenia sa jazykov a navrhuje, aby sa ďalej rozvíjali komplexné a prístupné programy jazykového vzdelávania. EHSV sa domnieva, že učenie sa jazykov by malo byť ústredným prvkom opatrení v oblasti vzdelávania a zamestnanosti, a to od prvých fáz procesu integrácie. Učenie sa jazyka prijímajúcej komunity otvorí prístup k primeraným úrovniam vzdelania a odbornej prípravy, čo má ďalekosiahle vplyvy na integráciu. Programy jazykového vzdelávania by teda mali tiež čerpať z celostného prístupu (4). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Na základe nadchádzajúceho cieľa záruky pre deti je dôležité odporučiť členským štátom, aby podporovali širší prístup k vzdelávaniu pre migrujúce deti tým, že zabezpečia, aby imigračné konania nezasahovali do školského vzdelávania ani do práv dieťaťa v širšom zmysle. V rámci vzdelávania by sa mali posúdiť a splniť osobitné potreby migrujúcich detí so zdravotným postihnutím alebo ďalšie potreby a mali by sa vykonať primerané úpravy vzhľadom na tieto potreby s cieľom uľahčiť rozvoj osobnosti týchto detí, ich talentu a tvorivosti, ako aj ich duševných a fyzických schopností, aby mohli plne využiť svoj potenciál. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Všetky opatrenia v týchto oblastiach by mali byť zamerané na dosiahnutie inkluzívneho vzdelávacieho systému na všetkých úrovniach a celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | V pláne sa poukazuje na to, že je dôležité, čo najskôr sa oboznámiť so zákonmi, kultúrou a hodnotami prijímajúcej spoločnosti prostredníctvom kurzov občianskej orientácie. Komisia navrhuje, aby si členské štáty vymieňali osvedčené postupy v týchto oblastiach. Informácie o týchto záležitostiach by sa mali poskytovať spôsobom, ktorý je pochopiteľný a prístupný pre všetkých. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Zamestnanosť a zručnosti

| 4.2.1. | V tejto oblasti je dobre vymedzená diagnostika problémov a celkové ciele, čo podčiarkuje význam príspevku migrantov k hospodárstvu, najmä v čase pandémie COVID-19. V akčnom pláne sa takisto zdôrazňuje, že počas pandémie a po nej budú pre rast kľúčoví nielen migrujúci pracovníci, ale aj migrujúci podnikatelia. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Na dosiahnutie uvedených cieľov sa v akčnom pláne podporuje využívanie existujúcich nástrojov EÚ vrátane európskeho partnerstva pre integráciu na prácu so sociálnymi a s hospodárskymi partnermi, iniciatívy Zamestnávatelia spoločne za integráciu, programu InvestEU na podporu podnikania, Európskej integračnej siete, európskej siete verejných služieb zamestnanosti a platformy Europass na výmenu a zdokonaľovanie postupov hodnotenia zručností, nástroja EÚ na stanovenie profilu zručností štátnych príslušníkov tretích krajín na uľahčenie validácie zručností a nadchádzajúceho programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty na podporu osôb s migrantským pôvodom. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Okrem iných cieľov sa v akčnom pláne uvádza aj prekonanie ťažkostí v prístupe k finančným službám a informáciám, ale na riešenie týchto ťažkostí sa nenavrhuje žiadne konkrétne opatrenie. V tohto ohľade by sa v akčnom pláne malo podporovať posilnenie postavenia migrujúcich pracovníkov zabezpečením prístupu k finančným a právnym informáciám, mechanizmu podávania sťažností a bezpečnému oznamovaniu v pochopiteľných a prístupných formátoch. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | V akčnom pláne sa správne zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť účinnejšie a rýchlejšie systémy alebo testy na hodnotenie zručností, pričom sa zohľadnia aj minulé skúsenosti v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Nástroje na hodnotenie zručností však nepostačujú na zabezpečenie širšieho prístupu na trh práce, ale potrebné sú opatrenia na riešenie nedôvery a diskriminácie. Je dôležité poskytovať podporu a konkrétne usmernenia vnútroštátnym agentúram zamestnávania a zainteresovaným stranám v sektore zamestnanosti s cieľom vyvinúť antidiskriminačné politiky a podporovať účasť na všetkých úrovniach. Zásadné je aj odporučiť vnútroštátne politiky, ktorými sa zabezpečí širší a plynulejší prístup pre štátnych príslušníkov tretích krajín do všetkých sektorov zamestnanosti zjednodušením vízových postupov. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | V akčnom pláne by sa ďalej mal zdôrazniť význam podpory širšieho prístupu k učňovskej príprave, stážam, odbornej príprave a dokonca dobrovoľníckej práci, ktoré môžu viesť k riadnemu zamestnaniu na plný pracovný čas. Migrantom a osobám s pobytom s migrantským pôvodom sa tak poskytne príležitosť pracovať, zvýšiť si úroveň zručností a dostávať príjem, aby uživili seba a svoju rodinu. Konkrétne by programy podporujúce prístup mladých ľudí na trh práce (napr. záruka pre mladých ľudí) mali zahŕňať osobitné ustanovenia na zaručenie prístupu štátnych príslušníkov tretích krajín. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | V akčnom pláne by sa mali stanoviť aj cielené opatrenia zamerané na posilnenie postavenia migrantiek a utečeniek a zlepšenie ich prístupu na trh práce, a to aj posilnením opatrení na boj proti obchodovaniu s ľuďmi a prostredníctvom podpory zameranej na osobitné potreby. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   Zdravie

| 4.3.1. | Je veľmi dôležité, že v akčnom pláne sa zdôrazňuje, že pandémia COVID-19 upriamila pozornosť na existenciu hlboko zakorenených nerovností v prístupe k zdravotným službám a že to predstavuje riziko pre spoločnosť ako celok. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Vzhľadom na pandémiu sa EHSV domnieva, že všetci migranti vrátane neregulárnych migrantov by mali mať prístup k základnej zdravotnej starostlivosti a konkrétne k testovaniu a očkovaniu vo všetkých členských štátoch EÚ. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Pokiaľ ide o navrhované opatrenia, Komisia uvádza možnosti financovania prostredníctvom AMIF, ESF+, EFRR a v rámci nadchádzajúceho programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty. V akčnom pláne sa správne nabáda na používanie financovania EÚ na poskytovanie zdravotných služieb. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EHSV zdôrazňuje, že je kľúčové odporučiť členským štátom, aby odstránili prekážky prístupu k zdravotným službám, ako aj prekážky v rámci nich, a to aj prostredníctvom informačných kampaní o vnútroštátnych systémoch zdravotnej starostlivosti, posudzovania a plnenia individuálnych zdravotných potrieb migrantov so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | EHSV zdôrazňuje význam zvyšovania povedomia o duševnom zdraví migrantov a jeho podpory v rámci procesu integrácie, najmä vzhľadom na prebiehajúcu pandémiu, a to aj zabezpečením služieb v oblasti duševného zdravia zohľadňujúcich kultúrne špecifiká. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Opatrenia na zabezpečenie širšieho prístupu k zdravotným službám by mali zahŕňať aj prijímajúce zariadenia pre žiadateľov o azyl, najmä pri príprave nového programu v oblasti zdravia. |
| --- | --- |

4.3.6.

4.4.   Bývanie

| 4.4.1. | Komisia vytvorí iniciatívu za cenovo dostupné bývanie oznámenú v rámci vlny obnovy a podporí nesegregované, dôstojné, prístupné a cenovo dostupné bývanie. Osobitná pozornosť sa bude venovať modelom samostatného bývania pre žiadateľov o azyl – oproti kolektívnemu bývaniu. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Spomedzi cieľov uvedených v tejto oblasti by najvyššími prioritami mali byť boj proti diskriminácii na trhu s bývaním a znižovanie segregácie v oblasti bývania. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Väčší dôraz by sa mal klásť aj na rozšírenie možností cenovo dostupného bývania vrátane sociálneho bývania prostredníctvom širšieho uplatňovania riešení zameraných na štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj všetky osoby s pobytom s potrebami v oblasti bývania (5). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Členské štáty treba nabádať, aby využívali financovanie EÚ aj na navrhovanie a presadzovanie mechanizmov na prístup k spravodlivosti v prípadoch bývania vo vykorisťujúcich podmienkach. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   Partnerstvá pre efektívnejší proces integrácie

| 4.5.1. | Komisia zamýšľa posilniť Európsku integračnú sieť poskytnutím cieleného financovania členským štátom a budovaním ich kapacít. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Osobitná pozornosť sa venuje podpore miestnych a regionálnych samospráv, a to aj rozšírením Mestskej akadémie pre integráciu a posilnením medzináboženského dialógu medzi komunitami či pomocou mestám pri predchádzaní radikalizácii v rámci iniciatívy Mestá EÚ proti radikalizácii, ktorá bola zavedená v roku 2019. EHSV zdôrazňuje význam medzináboženského dialógu pre integráciu. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | V akčnom pláne sa uvádza aj výročné Európske fórum pre migráciu organizované v spolupráci s EHSV a osobitne s jeho tematickou študijnou skupinou IMI ako spôsob na podporu konzultácií s občianskou spoločnosťou a organizáciami diaspór. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Napokon sa v pláne ohlasuje podpora nadácií a organizácií prostredníctvom štruktúrovaného dialógu o integrácii migrantov a preskúmanie možných nástrojov spolupráce bez uvedenia podrobností o forme tejto podpory. |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Ďalšie možnosti financovania z prostriedkov EÚ

| 4.6.1. | Aspekty financovania sú spoločné pre všetky opatrenia navrhnuté v pláne a sú spojené s VFR na roky 2021 – 2027. Je doplnený prehľad hlavných fondov EÚ, z ktorých sa v období 2014 – 2020 podporovala integrácia a začlenenie, ale nie sú uvedené číselné údaje do budúcnosti. EHSV si uvedomuje, že je nutné počkať na dokončenie fázy programovania, aby sme sa dozvedeli, koľko členské štáty pridelia na otázky integrácie z jednotlivých fondov. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Zoznam fondov, ktoré možno použiť na integráciu a začlenenie, či fondov príslušných pre opatrenia na podporu migrantov je pôsobivý a zahŕňa AMIF, ESF+ a EFRR. Zároveň by sa mali vyjasniť synergie s ďalšími fondmi, napr. s programom Erasmus+, Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti, EPFRV a programom InvestEU. Po prijatí sa bude môcť členským štátom poskytnúť podpora na rozvoj a zlepšovanie politík integrácie a začlenenia aj z Nástroja technickej podpory. Napokon by úlohu pri financovaní konkrétnych opatrení zameraných na občanov EÚ s migrantským pôvodom mohol zohrávať aj nadchádzajúci program Občania, rovnosť, práva a hodnoty. Rozhodlo sa, že bude k dispozícii široké portfólio možných fondov, ale lepším riešením by možno bolo zvoliť osobitné fondy pre otázky týkajúce sa integrácie. EHSV navrhuje, aby Komisia uľahčila prístup k financovaniu, napríklad vytvorením špecializovaného nástroja na integráciu migrantov. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Európska záruka pre deti je v tomto rámci tiež dôležitá, lebo medzi najviac znevýhodnené deti patria aj deti s migrantským pôvodom. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Zložitosť financovania z prostriedkov EÚ si vyžaduje aktualizáciu súboru nástrojov vytvoreného v roku 2018 na využívanie finančných prostriedkov na integráciu v programovom období 2021 – 2027. |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | Ďalším zaujímavým aspektom politiky financovania je zámer Komisie rozvíjať verejno-súkromné partnerstvá s nadáciami a so súkromnými darcami. |
| --- | --- |

4.6.5.

4.7.   Podpora účasti a stretnutí s hostiteľskou spoločnosťou

| 4.7.1. | EHSV víta nápad zapojiť novovytvorenú expertnú skupinu pre názory migrantov zloženú z migrantov a organizácií, ktoré ich zastupujú, do navrhovania a vykonávania budúcich politík v oblasti migrácie, azylu a integrácie. Mohlo by to prispieť k zlepšeniu účasti migrantov a občanov EÚ s migrantským pôvodom na konzultačnom procese, ako aj zabezpečiť, aby sa v politikách zohľadňovali skutočné potreby. Z týchto dôvodov je dôležité, aby sa vytvorili príležitosti na vzájomnú komunikáciu medzi štátnymi príslušníkmi tretích krajín a hostiteľskými komunitami už v raných fázach prijímania a integrácie. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Cieľom akčného plánu je podporovať dialóg a zvyšovať povedomie všetkých Európanov o realite integrácie a migrácie. Napriek jasnému vynaloženému úsiliu o zvýšenie povedomia o faktoch a údajoch však hrozí, že tento cieľ bude príliš nejasný. Absolútnou nevyhnutnosťou je zmena rétoriky o migrácii z pohľadu verejnosti a EHSV sa pýta, aké kroky sa podniknú na jej dosiahnutie. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | EHSV podporuje iniciatívy ako futbalové festivaly zamerané na mladých migrantov v hostiteľských mestách budúcich majstrovstiev Európy vo futbale, ktoré by mohli mať pozitívny vplyv na priaznivú rétoriku o migrácii. Ďalšie opatrenia ad hoc tohto druhu ako cena za integráciu pre miestne školy alebo komunity/organizácie ale môžu prehĺbiť vnímané rozdiely a viesť k stigmatizácii určitých skupín. |
| --- | --- |

4.7.3.

4.8.   Podpora využívania nových technológií a digitálnych nástrojov

| 4.8.1. | V akčnom pláne Komisie sa správne uznáva skutočné riziko digitálnej priepasti medzi migrantmi a domácimi obyvateľmi z rôznych dôvodov: 8,1 % osôb, ktoré sa narodili mimo Európy, si nemôže dovoliť počítač v porovnaní s 3,1 % domácich obyvateľov a rodičia z migrantských domácností môžu mať väčšie ťažkosti s podporovaním svojich detí pri dištančnom vzdelávaní. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | V akčnom pláne sa odporúča zvýšiť digitálnu gramotnosť migrantov, ale neuvádzajú sa konkrétne návrhy ani ciele, ako by sa to malo dosiahnuť v praxi. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Zaujímavou myšlienkou je zapojenie migrantov do vytvárania a poskytovania digitálnych verejných služieb. EHSV sa domnieva, že v súvislosti s administratívnymi činnosťami EÚ sa to už dosiahlo. |
| --- | --- |

4.8.3.

4.9.   Monitorovanie pokroku: smerom k politike integrácie a začlenenia podloženej dôkazmi

| 4.9.1. | EHSV víta cieľ dosiahnuť diskusiu o migrácii, ktorá by bola vo väčšej miere založená na dôkazoch. Musia sa zhromažďovať, rozvíjať a rozširovať lepšie údaje a nástroje na prezentáciu, ak to prispeje k dosiahnutiu tohto cieľa. Ukazovatele EÚ týkajúce sa integrácie existujú od roku 2010, ale napriek značnému úsiliu pretrváva nedostatok vedomostí. V tejto súvislosti by užitočnými nástrojmi mohli byť nový barometer a spoločná hodnotiaca tabuľka na podporu porovnávania medzi krajinami a v priebehu času. |
| --- | --- |

4.9.1.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  EK, Akčný plán pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027, s. 5.

1

Akčný plán pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027

(2)  Tamže. s. 2.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 15.

3

(4)  Pokiaľ ide o cieľové úrovne znalosti jazyka potrebné na integráciu, ďalšie informácie sa nachádzajú v stanovisku SOC/641 Integrácia žien, matiek a rodín s migrantským pôvodom v členských štátoch EÚ a cieľové úrovne znalosti jazyka potrebné na integráciu (prieskumné stanovisko na žiadosť nemeckého predsedníctva), (Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 1).

4

Integrácia žien, matiek a rodín s migrantským pôvodom v členských štátoch EÚ a cieľové úrovne znalosti jazyka potrebné na integráciu

(5)  Prehľad inovačných a inkluzívnych riešení v oblasti bývania sa nachádza v dokumente: Housing Europe Observatory, 2018. Housing & Migration. Research Briefing (Bývanie a migrácia. Výskumný briefing). Brusel: Housing Europe Observatory.

5

Housing Europe Observatory

Housing & Migration. Research Briefing

Housing Europe Observatory

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/141 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/141

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Zabezpečenie spravodlivosti v EÚ – stratégia európskej odbornej justičnej prípravy na roky 2021 – 2024

[COM(2020) 713 final]

(2021/C 286/24)

| Spravodajkyňa: | Elena CALISTRU |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Elena CALISTRU

| Konzultácia | Európska komisia, 24. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 16. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 240/3/0 |

Konzultácia

Európska komisia, 24. 2. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

16. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

240/3/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Vďaka odbornej justičnej príprave v oblasti práva EÚ sa zlepšilo správne a jednotné uplatňovanie práva EÚ a vybudovala sa vzájomná dôvera pri cezhraničných súdnych konaniach, čo prispelo k rozvoju priestoru spravodlivosti EÚ. Stratégia je založená na úspechu, ktorý prinieslo predchádzajúce úsilie, a zámerom je, aby odborná justičná príprava zostala v rámci programu EÚ na poprednom mieste, s osobitným zameraním na riešenie nových výziev, ako je zelená transformácia alebo nové pracovnoprávne vzťahy a prispôsobenie sa novej technologickej ére. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prostredníctvom primeraných zdrojov, podpory a odbornej prípravy môžu odborníci v oblasti justície vo všetkých členských štátoch reagovať na potreby občanov, pracovníkov a podnikov v celej EÚ. Dobre pripravení odborníci zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní kultúry právneho štátu a presadzovaní jeho zásad, pri propagovaní európskych hodnôt a zásad, ako je nezávislosť súdnictva, a pri podpore účinného dodržiavania základných práv na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Prebiehajúci vývoj na trhu práce vyvoláva čoraz viac otázok, pokiaľ ide o postavenie a pravidlá vzťahujúce sa na pracovníkov a budúce nové formy práce. V podobnej alebo rovnakej situácii sa rozhodnutia súdov členských štátov v tejto veci líšia, a to aj v prípadoch týkajúcich sa tej istej spoločnosti. S cieľom zabezpečiť jednotnú judikatúru a riadne fungovanie vnútorného trhu je potrebné zabezpečiť usmernenia a odbornú prípravu pre súdnictvo. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV si plne uvedomuje a uznáva, že Komisia má v oblasti odbornej justičnej prípravy iba podpornú úlohu, pričom hlavnú zodpovednosť majú zainteresované strany na vnútroštátnej úrovni. Primeraná strategická integrácia a finančná podpora na vykonávanie stratégie by však mali byť spoločným záujmom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vzhľadom na výzvu na úrovni EÚ a rastúci počet otázok s rozmerom EÚ (t. j. ochrana finančných záujmov EÚ v rámci nových finančných mechanizmov, digitálna a zelená transformácia) je čoraz dôležitejšie stanoviť pravidlá pre jednotnejší prístup jednotlivých členských štátov v oblasti odbornej justičnej prípravy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor v rovnakom rozsahu uznáva dôležitosť, ktorú Komisia prikladá pravidelnému monitorovaniu vykonávania stratégie a spolupráci s ostatnými inštitúciami EÚ s cieľom zabezpečiť potrebnú politickú podporu na dosiahnutie daných cieľov. EHSV dôrazne odporúča, aby Komisia hľadala spôsoby, ako by mohli byť organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri zapojení do monitorovania vykonávania stratégie na úrovni EÚ aj na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | V záujme ochrany finančných záujmov EÚ, environmentálnych otázok a práv Únie sa EHSV domnieva, že ochrana a práva oznamovateľov, ktorí zohrávajú kľúčovú úlohu pri predchádzaní zneužívaniu v spojitosti s podvodmi a korupciou, ako aj akémukoľvek porušovaniu práv Únie, by mali byť zahrnuté do odbornej prípravy odborníkov v oblasti justície. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Európska odborná justičná príprava by mala presahovať rámec právnického vzdelávania a výbor osobitne víta zameranie na „sudcovstvo“ ako ústredný prvok účinného súdnictva. EHSV podporuje rozvoj odborných zručností v doplnkových odboroch, ako je etika, forenzná analýza a psychológia, a zabezpečenie toho, aby odborníci v oblasti justície mali potrebné znalosti o technických prvkoch, ktoré sa vo veľkej miere riešia v rôznych oblastiach právnych predpisov EÚ, ako je životné prostredie, infraštruktúra alebo financie/bankovníctvo. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Podobne v súvislosti s digitalizáciou, a najmä pri používaní nástrojov umelej inteligencie v justičnom systéme, EHSV odporúča osobitnú odbornú prípravu. Dôsledne šíriť a odporúčať by sa mala najmä znalosť a uplatňovanie zásad európskej etickej charty o používaní umelej inteligencie v justičných systémoch. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Z hodnotenia stratégie európskej odbornej justičnej prípravy na roky 2011 – 2020 vyplýva, že stratégia pomohla zlepšiť odbornú prípravu v oblasti práva EÚ pre odborníkov pracujúcich v oblasti práva (najmä pre sudcov a prokurátorov), vybudovali sa vďaka nej kapacity sietí, ako je Európska sieť odbornej justičnej prípravy (EJTN), a posilnili sa siete na úrovni EÚ a postavenie poskytovateľov odbornej prípravy. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Odbornou justičnou prípravou na úrovni EÚ treba riešiť nové udalosti a výzvy, ktoré zahŕňajú úpadok právneho štátu, útoky na základné práva v niektorých členských štátoch, nové oblasti regulácie na úrovni EÚ, ale aj digitálnu transformáciu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cieľom stratégie európskej odbornej justičnej prípravy na roky 2021 – 2024 je upevniť spoločnú európsku justičnú kultúru založenú na zásadách právneho štátu, základných právach a vzájomnej dôvere. Navrhuje sa v nej rámec a súbor kľúčových opatrení na podporu správneho a účinného uplatňovania práva EÚ. Členské štáty, poskytovatelia odbornej prípravy, vnútroštátne a európske organizácie odborníkov v oblasti justície a EÚ sa vyzývajú, aby sa prostredníctvom spoločnej zodpovednosti zamerali na tieto priority:






  — | odborná justičná príprava na podporu spoločnej kultúry právneho štátu, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

odborná justičná príprava na podporu spoločnej kultúry právneho štátu,

| — | dodržiavanie základných práv a uplatňovanie Charty základných práv Európskej únie v každodennom živote ľudí s dôrazom na ochranu obetí a zraniteľných osôb, |
| --- | --- |

—

dodržiavanie základných práv a uplatňovanie Charty základných práv Európskej únie v každodennom živote ľudí s dôrazom na ochranu obetí a zraniteľných osôb,

| — | skvalitnenie digitalizácie súdnictva, |
| --- | --- |

—

skvalitnenie digitalizácie súdnictva,

| — | udržiavanie kroku s vývojom práva EÚ vrátane cezhraničnej justičnej spolupráce, |
| --- | --- |

—

udržiavanie kroku s vývojom práva EÚ vrátane cezhraničnej justičnej spolupráce,

| — | príprava odborníkov na riešenie nových výziev, najmä po pandémii, |
| --- | --- |

—

príprava odborníkov na riešenie nových výziev, najmä po pandémii,

| — | odborná príprava nad rámec práva EÚ, napríklad v oblasti „sudcovstva“ a iných ako právnych znalostí a zručností, |
| --- | --- |

—

odborná príprava nad rámec práva EÚ, napríklad v oblasti „sudcovstva“ a iných ako právnych znalostí a zručností,

| — | vytvorenie a realizácia interaktívnejšieho, praktickejšieho a viac prispôsobeného programu odbornej prípravy pre odborníkov v oblasti justície, |
| --- | --- |

—

vytvorenie a realizácia interaktívnejšieho, praktickejšieho a viac prispôsobeného programu odbornej prípravy pre odborníkov v oblasti justície,

| — | intenzívnejšia, rozsiahlejšia a cielenejšia odborná príprava pre rôzne kategórie odborníkov v oblasti justície, |
| --- | --- |

—

intenzívnejšia, rozsiahlejšia a cielenejšia odborná príprava pre rôzne kategórie odborníkov v oblasti justície,

| — | podpora kvalitných a účinných aktivít odbornej prípravy vrátane rôznych podôb vzdelávania s dôrazom na metodiky hybridného a/alebo elektronického vzdelávania a využívanie odskúšaných a osvedčených učebných plánov, |
| --- | --- |

—

podpora kvalitných a účinných aktivít odbornej prípravy vrátane rôznych podôb vzdelávania s dôrazom na metodiky hybridného a/alebo elektronického vzdelávania a využívanie odskúšaných a osvedčených učebných plánov,

| — | podpora odbornej justičnej prípravy pre mladých odborníkov, |
| --- | --- |

—

podpora odbornej justičnej prípravy pre mladých odborníkov,

| — | posilnenie spoločnej zodpovednosti zainteresovaných strán na vnútroštátnej úrovni, sietí expertov na právo EÚ, Európskej siete odbornej justičnej prípravy, ďalších aktérov na úrovni EÚ a Komisie, |
| --- | --- |

—

posilnenie spoločnej zodpovednosti zainteresovaných strán na vnútroštátnej úrovni, sietí expertov na právo EÚ, Európskej siete odbornej justičnej prípravy, ďalších aktérov na úrovni EÚ a Komisie,

| — | zameranie sa na odborníkov v oblasti justície mimo EÚ, najmä zo západného Balkánu. |
| --- | --- |

—

zameranie sa na odborníkov v oblasti justície mimo EÚ, najmä zo západného Balkánu.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Kríza COVID-19 spôsobila značné ťažkosti vo fungovaní justičných systémov a takisto priniesla niekoľko nových problémov, ktoré musia odborníci v oblasti justície riešiť. EHSV víta pozornosť venovanú potrebe zabezpečiť nielen infraštruktúru pre digitálnu transformáciu, ale aj investície do zručností odborníkov, ktorí budú musieť byť súčasťou tejto digitálnej transformácie. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Existuje dôležitá výhrada – realizovať stratégiu nie je možné bez účasti všetkých zainteresovaných strán vrátane ministerstiev spravodlivosti, súdnych rád a prokuratúr, rád pre povolania podliehajúce samoregulácii, európskych združení odborníkov v oblasti justície, poskytovateľov odbornej prípravy na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ, inštitúcií a orgánov EÚ. EHSV sa pripája k výzve Komisie, aby sa títo aktéri zaviazali splniť kvantitatívne a kvalitatívne ciele stratégie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV pripomína závery z viacerých predchádzajúcich stanovísk (1), v ktorých sa uvádza, že konzistentnosť v prístupe k spravodlivosti v celej EÚ je základným faktorom posilnenia jednotného trhu a konzistentného uplatňovania práv vyplývajúcich z právnych predpisov EÚ v Únii, pričom občanom a podnikom poskytuje nevyhnutnú zrozumiteľnosť a istotu vzhľadom na to, že medzi členskými štátmi EÚ ešte stále existujú výrazné rozdiely v uplatňovaní acquis Únie. Na tento účel je nevyhnutné podporovať členské štáty na vnútroštátnej úrovni tým, že sa im poskytne nielen potrebné doplnkové financovanie (aj prostredníctvom zdrojov na podporu obnovy a odolnosti), ale aj nástroje, ktorými sa zabezpečí, aby všetky zainteresované strany a subjekty pôsobiace v oblasti spravodlivosti boli pripravené zapojiť sa do tohto úsilia. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V rovnakom rozsahu uznávame dôležitosť, ktorú Komisia prikladá pravidelnému monitorovaniu vykonávania stratégie a spolupráci s ostatnými inštitúciami EÚ s cieľom zabezpečiť potrebnú politickú podporu na dosiahnutie daných cieľov. EHSV vyzýva Komisiu, aby našla spôsoby, ako by mohli byť organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri zapojení do monitorovania vykonávania stratégie na úrovni EÚ aj na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV súhlasí s tým, že dobre pripravení odborníci zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní kultúry právneho štátu a presadzovaní jeho zásad, pri podpore európskych hodnôt a zásad, ako je nezávislosť súdnictva, a pri podpore účinného dodržiavania základných práv na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. Zdôrazňujeme však, že je dôležité poskytovať primerané zdroje, podporu a odbornú prípravu ako súčasť väčšieho úsilia o zabezpečenie toho, aby odborníci v oblasti justície vo všetkých členských štátoch mohli zohľadňovať potreby občanov a podnikov v celej EÚ, a to pri dodržiavaní rovnakých noriem a hodnôt. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Skupina ad hoc Základné práva a právny štát v rámci EHSV od svojho vzniku v roku 2018 venuje pozornosť názorom zainteresovaných strán v spojitosti s otázkami týkajúcimi sa kvality a nezávislosti súdnictva. EHSV súhlasí s tým, že dobre pripravení odborníci zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní kultúry právneho štátu a presadzovaní jeho zásad, pri podpore európskych hodnôt a zásad, ako je nezávislosť súdnictva, a pri podpore účinného dodržiavania základných práv na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Vítame trvalý záväzok k základnej odbornej príprave odborníkov v oblasti justície v členských štátoch najmä prostredníctvom dodržiavania acquis Únie v oblasti právneho štátu a účinného vykonávania záväzkov členských štátov, pokiaľ ide o dodržiavanie základných práv (vrátane práv osobitných zraniteľných skupín, ako sú deti, osoby so zdravotným postihnutím, obete rodovo motivovaného násilia, rasizmu a diskriminácie). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Prebiehajúci vývoj na trhu práce vyvoláva čoraz viac otázok, pokiaľ ide o postavenie a pravidlá vzťahujúce sa na pracovníkov a budúce nové formy práce. V podobnej alebo rovnakej situácii sa rozhodnutia súdov členských štátov v tejto veci líšia, a to aj v prípadoch týkajúcich sa tej istej spoločnosti. S cieľom zabezpečiť jednotnú judikatúru a riadne fungovanie vnútorného trhu je potrebné zabezpečiť usmernenia a odbornú prípravu pre súdnictvo. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ďalším zdôrazňovaným prvkom je potreba pokračovať v odbornej príprave v oblastiach, ktoré sa považujú za problematické v rámci programu EÚ v oblasti bezpečnosti, ako sú počítačová kriminalita, organizovaná trestná činnosť a hospodárske trestné činy, ktoré majú vplyv na rozpočet EÚ, najmä v nových súvislostiach vytvorenia Európskej prokuratúry. To by malo byť trvalým záujmom všetkých zainteresovaných strán a na tento účel by sa mali vyčleniť príslušné zdroje. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pokiaľ ide o ochranu finančných a environmentálnych záujmov EÚ, EHSV sa domnieva, že odborná príprava odborníkov v oblasti justície musí zahŕňať ochranu oznamovateľov, ktorých práva sú ešte stále príliš málo známe a ktorí svojím oznamovaním zohrávajú kľúčovú úlohu pri predchádzaní zneužívaniu v súvislosti s podvodmi a korupciou a akémukoľvek porušovaniu práv Únie. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Jedna z najdôležitejších otázok bude súvisieť s napredovaním justície v digitálnej ére. EHSV však poznamenáva, že vo vnútroštátnych kontextoch existujú značné rozdiely a že justičné systémy v jednotlivých členských štátoch sú v rôznych fázach digitalizácie. V navrhovanej stratégii sa zohľadňujú vnútroštátne právomoci a dodržiava zásada subsidiarity. Zároveň je dôležité, aby všetky členské štáty pracovali na zmierňovaní existujúcich rozdielov v digitalizácii nielen zabezpečením investícií do infraštruktúry, ale aj zručností odborníkov v oblasti justície, ktorí budú musieť digitálnu transformáciu zrealizovať v praxi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Bez digitalizácie justície na vnútroštátnej úrovni a investícií do odbornej prípravy pracovníkov v oblasti justície, aby mohli využívať digitálne nástroje a technológie v každodennej praxi, bude náročné uľahčiť užšiu cezhraničnú spoluprácu medzi justičnými orgánmi. Bez primeraných a súdržných investícií do odbornej prípravy nielen v oblasti digitálnych zručností, ale aj informovanosti bude navyše ťažké čeliť novým výzvam (nielen otázkam, ako je primeraná ochrana práv jednotlivca a osobných údajov v digitálnom priestore, ale aj novým problémom, ako je počítačová kriminalita). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | V súvislosti s digitalizáciou a najmä pri používaní nástrojov umelej inteligencie v justičnom systéme EHSV odporúča osobitnú odbornú prípravu v tejto oblasti. Dodržiavanie základných práv, predchádzanie diskriminácii, používanie kvalitných údajov v súdnych rozhodnutiach a dodržiavanie prístupu „dohľad človeka nad systémom“ (human in command) sú okrem iného obsiahnuté v európskej etickej charte o využívaní umelej inteligencie v justičných systémoch (2). Je mimoriadne dôležité, aby boli tieto zásady známe a rešpektované prostredníctvom odbornej prípravy. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Vítame uznanie, že európska odborná justičná príprava by mala ísť nad rámec právnického vzdelávania a podporovať rozvoj odborných zručností. Predovšetkým sme zaznamenali zameranie na odbornú prípravu v oblasti „sudcovstva“ ako ústredný prvok efektívnosti súdnictva, dôvery verejnosti v justičné systémy a vzájomnej dôvery medzi odborníkmi pri cezhraničnej spolupráci. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ďalším kľúčovým bodom, ktorý je potrebné vyriešiť, je odborná príprava odborníkov v oblasti justície v doplnkových odboroch, ako je etika, forenzná analýza a psychológia, a zabezpečenie toho, aby odborníci v oblasti justície mali potrebné znalosti o technických prvkoch, ktoré sa vo veľkej miere riešia v rôznych oblastiach právnych predpisov EÚ, ako je životné prostredie, infraštruktúra alebo financie/bankovníctvo. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV takisto oceňuje zameranie na širšie spektrum odborníkov v oblasti justície, ktorí uplatňujú právo EÚ, predovšetkým vrátane sudcov, prokurátorov a zamestnancov súdov, ale aj povolaní, ako sú právnici, notári, súdni vykonávatelia, mediátori, súdni tlmočníci a prekladatelia, súdni znalci, a v určitých situáciách aj väzenský personál a probační úradníci. Osobitná pozornosť by sa však mala venovať veľmi rôznorodému obrazu v jednotlivých členských štátoch s rôznorodou škálou špecifických vnútroštátnych okolností, ktoré by mohli sťažiť jednotné vykonávanie stratégie. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV takisto súhlasí s tým, že odborná príprava by mala byť dostatočne kvalitná, aby sa dosiahli jej ciele, že posúdenie potrieb je povinné, ale aj s tým, že odborníci v oblasti justície potrebujú rôzne podoby vzdelávania vrátane pobytových aktivít zahŕňajúcich osobný kontakt, nástrojov elektronického vzdelávania a odbornej prípravy na pracovisku. EHSV je však znepokojený tým, že spoločné metodiky a vnútroštátni poskytovatelia odbornej prípravy v tejto súvislosti nebudú stačiť a že napriek tomu, že v súčasnosti existuje dostatok zdrojov, osvedčených postupov a príručiek na úrovni EÚ, členské štáty nie sú odhodlané v plnej miere ich využívať. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Z jedinečnej úlohy a výsledkov Európskej siete odbornej justičnej prípravy môžeme získavať aktuálne skúsenosti a vítame zameranie na úlohu, ktorú majú zohrávať aktéri na úrovni EÚ pri podpore a organizácii aktivít cezhraničnej odbornej prípravy a zároveň pri znásobovaní účinkov odbornej prípravy. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Úloha európskej odbornej justičnej prípravy pri podpore spoločnej kultúry právneho štátu je prítomná aj v zameraní na odborníkov v oblasti justície mimo EÚ alebo v osobitnom dôraze na zabezpečenie toho, aby čerství odborníci v oblasti justície v rámci počiatočnej odbornej prípravy získali základy právneho systému a právnej kultúry EÚ. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Vítame aj úsilie Komisie o povzbudenie k účasti na odbornej príprave zameranej na acquis v oblasti právneho štátu alebo na cezhraničnej justičnej spolupráci odborníkov v oblasti justície z krajín mimo EÚ, najmä z regiónu západného Balkánu. EHSV neprestajne zdôrazňuje (3) potrebu podporovať právny štát a nezávislé súdnictvo v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách na členstvo v EÚ. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV tiež upozorňuje, že je potrebné uznať pobrexitové výzvy, ktoré by mohli vzniknúť pre odborníkov v justičnom systéme. Je to osobitne dôležité, pokiaľ ide o dohodu o obchode a spolupráci medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, ktorá bola uzavretá, ale aj pre presadzovanie práva a justičnú spoluprácu v trestných veciach a pre zabezpečenie dodržiavania základných práv. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | V neposlednom rade EHSV zdôrazňuje, že je potrebné zapojiť okrem zainteresovaných strán z justície aj organizácie občianskej spoločnosti a profesijné združenia odborníkov v oblasti justície a subjekty bojujúce za spravodlivosť z konkrétnych oblastí (životné prostredie, verejné obstarávanie, zdravotná starostlivosť, ochrana spotrebiteľa, práva pracovníkov a pracovnoprávne vzťahy atď.), aby sa zabezpečila udržateľnosť navrhovaných opatrení. Silné zapojenie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov môže prispieť k posilneniu demokracie, ľudských práv a zásad právneho štátu. |
| --- | --- |

4.16.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Prístup k spravodlivosti na štátnej úrovni v súvislosti s opatreniami na vykonávanie právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia (oznámenie), (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 65); stanovisko EHSV na tému Opatrenia EÚ na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia, (Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 83); stanovisko EHSV na tému Uplatňovanie Aarhuského dohovoru – prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, (
  Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 66).

1

Prístup k spravodlivosti na štátnej úrovni v súvislosti s opatreniami na vykonávanie právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia

Opatrenia EÚ na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia

Uplatňovanie Aarhuského dohovoru – prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, (

(2)  https://rm.coe.int/ethical-charter-en-for-publication-4-december-2018/16808f699c

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán, (Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 88); stanovisko EHSV na tému Stratégia rozširovania EÚ, (Ú. v. EÚ C 133, 14.4.2016, s. 31).

3

Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán

Stratégia rozširovania EÚ

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/146 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/146

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní, vykonaní testu a prekonaní ochorenia s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19 (digitálne zelené osvedčenie)

[COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD)]

(2021/C 286/25)

| Spravodajca: | George VERNICOS |
| --- | --- |

Spravodajca:

George VERNICOS

| Konzultácia | Európska komisia, 21. 4. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 251/0/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 21. 4. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

251/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Pandémia COVID-19 spôsobila v našich hospodárstvach, spoločnostiach a životoch mimoriadny otras a odvetvia cestovného ruchu sa dotkla v nevídanom rozsahu. Súčasná kríza odhalila dôležitosť cestovného ruchu pre Európu, a to nielen z hospodárskeho hľadiska, ale aj z hľadiska spoločného života a vytvárania spoločného osudu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) zastáva názor, že digitálne zelené osvedčenie by malo minimalizovať náročnosť pri cestovaní a uľahčiť pohyb cestujúcich počas pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV považuje za potrebné objasniť, že držba digitálneho zeleného osvedčenia nie je podmienkou na uplatňovanie práva na voľný pohyb a že navrhovaným nariadením sa nestanovuje povinnosť zaočkovať sa ani právo na očkovanie. Podľa jeho odporúčania však najmä sociálne marginalizované a znevýhodnené skupiny musia mať prístup k príslušným informáciám a vplyv zeleného osvedčenia na tieto skupiny sa musí riadne posúdiť a monitorovať. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV zdôrazňuje, že držba zeleného osvedčenia by cestujúcich nemala oslobodzovať od povinnosti dodržiavať ostatné opatrenia na znižovanie rizika, ale mala by sa považovať za prechodnú stratégiu pre krajiny, ktoré požadujú stály mechanizmus sústavného prehodnocovania po jej prijatí. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podotýka, že všetky európske krajiny by mali spolupracovať na čo najskoršom dosiahnutí jednotných rámcových podmienok (t. j. pokiaľ ide o obsah, formát, zásady a technické normy osvedčenia), pretože si v cestovnom ruchu nemôžeme dovoliť stratiť ďalšie leto. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV poukazuje na to, že cestovné protokoly musia byť zrozumiteľné a uplatniteľné na medzinárodnú leteckú, cestnú a námornú dopravu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Keďže osobné údaje obsahujú aj citlivé lekárske údaje, EHSV zdôrazňuje, že je kľúčové, aby všetky členské štáty mali interoperabilné systémy s rovnako prísnymi ustanoveniami na ochranu údajov. Digitálne zelené osvedčenie si nesmie vyžadovať zriadenie a správu centrálnej databázy na úrovni EÚ. EHSV takisto odporúča, aby bolo digitálne zelené osvedčenie navrhnuté tak, že iba cestujúci bude mať možnosť vidieť informáciu o tom, ktorá kategória je v záujme cestovania splnená. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV by takisto chcel upriamiť pozornosť na to, že úlohou digitálneho zeleného osvedčenia bude aj uľahčenie cestovania na pracovné účely. Nesmie to viesť k diskriminácii na pracovisku ani k zneužívaniu prostredníctvom zamestnávania zaočkovaných osôb z tretích krajín na pracovných miestach so zlými pracovnými podmienkami. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili bezplatné poskytovanie osvedčenia, ako aj jeho aktualizáciu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV zdôrazňuje potrebu urýchliť očkovanie prostredníctvom zvýšenia výroby vakcín a zaistenia väčšej transparentnosti a predvídateľnosti s cieľom zaručiť primeraný počet vakcín v celej EÚ pomocou koordinovaného a jednotného prístupu. Krajiny by zároveň mali ďalej investovať do edukačných kampaní zameraných na prínosy očkovania v snahe bojovať proti dezinformáciám. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Podľa názoru EHSV je potrebné rozšíriť možnosti získania digitálneho zeleného osvedčenia o samotesty a krvné testy na zistenie protilátok proti ochoreniu COVID-19. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV podporuje názor, že vlády európskych štátov by mali všetkým občanom zabezpečiť jednoduchý a bezplatný prístup k testovaniu, aby sa predišlo nespravodlivým obmedzeniam slobody pohybu osôb, ktoré neboli zaočkované. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV sa domnieva, že osvedčenie sa musí uznávať vo všetkých členských štátoch EÚ, aby sa pripravili podmienky na zavedenie úplnej slobody pohybu v EÚ počas pandémie COVID19. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kontext

| 2.1. | V záujme zabezpečenia dobre koordinovaného, predvídateľného a transparentného prístupu k prijatiu obmedzení slobody pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19 Rada 13. októbra 2020 prijala odporúčanie Rady (EÚ) 2020/1475 (1).
  V skutočnosti sa však vykonávanie tohto odporúčania prakticky nedosiahlo a jednotlivé členské štáty uplatňovali rôzne obmedzenia. |
| --- | --- |

2.1.

V skutočnosti sa však vykonávanie tohto odporúčania prakticky nedosiahlo a jednotlivé členské štáty uplatňovali rôzne obmedzenia.

| 2.2. | Ešte dôležitejšie bolo, že členovia Európskej rady vo svojom vyhlásení, ktoré bolo prijaté po neformálnych videokonferenciách 25. – 26. februára 2021, vyzvali, aby sa pokračovalo v práci na spoločnom prístupe k potvrdeniam o očkovaní. Komisia spolupracovala s členskými štátmi na príprave interoperability týchto potvrdení v rámci siete elektronického zdravotníctva, ktorá je dobrovoľnou sieťou vnútroštátnych orgánov v oblasti elektronického zdravotníctva. Sieť elektronického zdravotníctva sa takisto 12. marca 2021 dohodla na spoločných harmonizovaných súboroch údajov na účely potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, vykonaní testu na toto ochorenie a o prekonaní tohto ochorenia a dohodla sa na koncepcii rámca dôvery. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisia na základe doteraz vykonanej technickej práce 17. marca 2021 predložila návrh nariadenia o digitálnom zelenom osvedčení, ktoré predstavuje rámec pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných zdravotných potvrdení o očkovaní, vykonaní testu a prekonaní ochorenia s cieľom uľahčiť voľný pohyb v EÚ [2021/0068 (COD)], a sprievodný návrh týkajúci sa štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú v EÚ alebo v nej majú oprávnený pobyt [2021/0071 (COD)].
  Plánované európske osvedčenie by pri rešpektovaní základných práv vrátane súkromia a nediskriminácie poskytovalo:






  — | dôkaz, že osoba bola zaočkovaná proti ochoreniu COVID-19, a/alebo |
| --- | --- | --- |

2.3.

Plánované európske osvedčenie by pri rešpektovaní základných práv vrátane súkromia a nediskriminácie poskytovalo:

—

dôkaz, že osoba bola zaočkovaná proti ochoreniu COVID-19, a/alebo

| — | výsledky aktuálnych testov na infekciu vírusom SARS-CoV-2 a/alebo |
| --- | --- |

—

výsledky aktuálnych testov na infekciu vírusom SARS-CoV-2 a/alebo

| — | informácie o prekonaní infekcie vírusom SARS-CoV-2 danou osobou. |
| --- | --- |

—

informácie o prekonaní infekcie vírusom SARS-CoV-2 danou osobou.

| 2.4. | Bude dostupné občanom EÚ a ich rodinným príslušníkom, štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí majú pobyt v EÚ, a návštevníkom, ktorí majú právo cestovať do iných členských štátov. Bude platiť vo všetkých členských štátoch EÚ, ako aj na Islande, v Lichtenštajnsku a Nórsku prostredníctvom jeho začlenenia do Dohody o EHP. Švajčiarsko sa takisto môže rozhodnúť, že ho zavedie. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Za jeho vydávanie budú zodpovedať vnútroštátne orgány v členských štátoch EÚ (nemocnice, testovacie centrá alebo zdravotnícke orgány). Osvedčenie bude obsahovať meno a dátum narodenia osoby, dátum vydania, informácie o stave očkovania, testovania alebo prekonania ochorenia a jedinečný identifikátor. Na overenie osvedčenia, zaistenie bezpečnosti údajov a ochranu proti falšovaniu sa vytvorí kód QR. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Návrhom sa členským štátom neukladá povinnosť zrušiť obmedzenia voľného pohybu (pokiaľ sú potrebné na ochranu verejného zdravia) cestujúcich so zeleným osvedčením, ale poskytujú sa im spoľahlivé, pravé a harmonizované dokumenty v prípade, že tak urobia. Je preto očividné, že naďalej bude existovať priestor na voľné uváženie, hoci v navrhovanom rámci sa odporúča, aby sa obmedzenia limitovali na absolútne nevyhnutnú mieru, a predpokladá sa v ňom, že obmedzenia vo vzťahu k držiteľom osvedčenia sa zrušia, keďže sa od členských štátov bude vyžadovať, aby ostatné členské štáty a Komisiu informovali, ak ich budú naďalej ukladať. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Navrhovaný systém ponecháva priestor na aktualizácie na základe nových vedeckých dôkazov o účinnosti vakcín pri zastavení prenosu infekcie vírusom SARS-CoV-2 a trvaní ochrannej imunity po prekonaní infekcie. V súčasnosti sa maximálne obdobie platnosti potvrdenia o prekonaní infekcie COVID-19 v tomto rámci stanovuje na 180 dní. Podľa návrhu by sa mala platnosť digitálneho zeleného osvedčenia pozastaviť po tom, ako Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) vyhlási skončenie stavu ohrozenia zdravia medzinárodného významu v súvislosti s ochorením COVID-19, ale mohla by sa obnoviť v prípade budúcich pandémií. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky týkajúce sa aktuálnej krízy v odvetví cestovného ruchu

| 3.1. | Odvetvie cestovného ruchu je vysoko dynamickým a prepojeným odvetvím a predstavuje jednu z hospodárskych hybných síl Európy a 50 % (2) globálneho cestovného ruchu. V krajinách na všetkých úrovniach rozvoja závisia od silného a prosperujúceho odvetvia cestovného ruchu milióny pracovných miest a podnikov. Odvetvie cestovného ruchu priamo aj nepriamo prispieva k HDP EÚ takmer 10 %. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pandémia COVID-19 spôsobila v našich hospodárstvach, spoločnostiach a životoch mimoriadny otras. V snahe obmedziť šírenie vírusu cez štátne hranice krajiny používajú kombináciu opatrení, pričom niektoré z nich majú negatívny vplyv na cestovanie do členských štátov a v ich rámci.
  Cestovný ruch je dotknutý v nevídanom rozsahu a rok 2020 bol preň najhorším rokom, aký bol kedy zaznamenaný. V roku 2020 došlo v Európe k poklesu počtu príchodov o 69 % a v januári 2021 k poklesu o 85 % (3). |
| --- | --- |

3.2.

Cestovný ruch je dotknutý v nevídanom rozsahu a rok 2020 bol preň najhorším rokom, aký bol kedy zaznamenaný. V roku 2020 došlo v Európe k poklesu počtu príchodov o 69 % a v januári 2021 k poklesu o 85 % (3).

| 3.3. | Situácia je obzvlášť zložitá v krajinách EÚ, ktoré sú kľúčovými turistickými destináciami, konkrétne v Taliansku, Grécku, Portugalsku, na Malte, Cypre, v Španielsku a vo Francúzsku. Odhaduje sa, že odvetvie cestovného ruchu v EÚ, ktoré zamestnáva približne 13 miliónov ľudí (4), stráca mesačne v dôsledku pandémie COVID-19 príjmy približne vo výške 1 miliardy EUR. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Skutočnosť, že viac než tretina pridanej hodnoty cestovného ruchu tvorenej v domácom hospodárstve pochádza z nepriameho vplyvu, odhaľuje šírku a hĺbku prepojení medzi cestovným ruchom a inými sektormi (5). V dôsledku toho má zníženie tokov turistov závažný vplyv na širšie hospodárstvo (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V prípade odvetvia cestovného ruchu je dôležité zdôrazniť aj jeho sociálny vplyv. Cestovný ruch prispieva k rozvoju vidieckych komunít, poskytuje dodatočné zdroje príjmu a týmto spôsobom umožňuje vyvážený územný rozvoj našich spoločností. Cestovný ruch takisto predstavuje hybnú silu pri ochrane prírodného a kultúrneho dedičstva a jeho zachovaní pre ďalšie generácie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Svetová organizácia pre cestovný ruch do budúcnosti odhaduje, že k obnove medzinárodného cestovania by mohlo dôjsť v druhej polovici roka. Vychádza z viacerých faktorov, najmä z rozsiahleho rušenia cestovných obmedzení, úspechu vakcinačných programov a zo zavedenia harmonizovaných protokolov, ako je digitálne zelené osvedčenie plánované Európskou komisiou. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétne pripomienky k návrhu nariadenia o digitálnom zelenom osvedčení

| 4.1. | EHSV podporuje iniciatívu Komisie, pokiaľ ide o spoluprácu s členskými štátmi v rámci siete elektronického zdravotníctva na príprave interoperability potvrdení o očkovaní, s cieľom vytvoriť všeobecne schodné riešenie, odstrániť zložitosť, obmedziť súbor údajov v potvrdeniach o očkovaní na absolútne minimum v záujme ochrany citlivých údajov držiteľov a vyvinúť jedinečný identifikátor. Ak by sa na úrovni EÚ neprijali žiadne opatrenia, viedlo by to pravdepodobne k prijatiu rôznych nekoordinovaných a komplikovaných systémov na strane členských štátov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV podotýka, že zavedenie zeleného osvedčenia je vynikajúcou spoločnou normou na obmedzenie administratívnej byrokracie, no nemožno ho považovať za „kľúčový faktor urýchlenia voľného pohybu“. Voľný pohyb bude naďalej podliehať vnútroštátnym obmedzeniam, ktoré závisia len od schopnosti každého členského štátu a kapacity ich zdravotných systémov. Členské štáty tak budú môcť naďalej rozhodnúť, ktoré opatrenia sa uplatňujú na cezhraničných cestujúcich (napríklad karanténa alebo samoizolácia, ďalšie a opakované testovanie pred príchodom a/alebo po ňom), aj keď v navrhovanom rámci sa uvádzajú isté odporúčania, aby členské štáty obmedzili opatrenia na to, čo je nevyhnutne potrebné. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV zdôrazňuje, že držba zeleného osvedčenia by cestujúcich nemala oslobodzovať od povinnosti dodržiavať ostatné opatrenia na znižovanie rizika, ale mala by sa považovať za prechodnú stratégiu, ktorú krajiny uplatnia, keď epidemiologická situácia umožní zmierniť cestovné obmedzenia, ale stále bude potrebné používať záruky na zvýšenie bezpečnosti cestovania. Zatiaľ nie je jasné, do akej miery sú vakcíny účinné pri znižovaní prenosu alebo ochrane pred určitými mutáciami a aký je rozsah a trvanie imunity sprostredkovanej protilátkami proti opakovanej infekcii vírusom SARS-CoV-2. Okrem toho pretrvávajú otázky v súvislosti s platnosťou testov. EHSV preto dôrazne odporúča sprievodné opatrenia na ochranu zdravia cestujúcich a pracovníkov, a to najmä v uzavretých a preplnených priestoroch. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV podotýka, že v záujme zaistenia bezpečnej obnovy cestovného ruchu sú potrebné účinné a naliehavé opatrenia, ako je intenzívnejšia koordinácia krajín v oblasti cestovných protokolov, pretože si v cestovnom ruchu nemôžeme dovoliť stratiť ďalšie leto. Pandémia predstavuje globálny problém a jej riešenie si vyžaduje globálny prístup a dôveru. Individuálne riešenia jednotlivých krajín nebudú fungovať. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV zdôrazňuje, že na to, aby bolo zelené osvedčenie účinné, musí byť úplne interoperabilné, bezpečné a overiteľné. Z toho dôvodu by mali všetky európske krajiny spolupracovať na čo najskoršom dosiahnutí jednotných rámcových podmienok (t. j. pokiaľ ide o obsah, formát, zásady a technické normy osvedčenia). To zahŕňa spoločné normy týkajúce sa toho, ako dlho (a ktoré) testy a vakcíny budú platiť a ako dlho sa osoby budú považovať za „osoby, ktoré prekonali ochorenie“.
  EHSV poukazuje na to, že cestovné protokoly musia byť zrozumiteľné a uplatniteľné na medzinárodnú leteckú, cestnú a námornú dopravu. Treba poznamenať, že za uplatňovanie zeleného osvedčenia spoločne zodpovedajú pohraničné orgány a dopravcovia. |
| --- | --- |

4.5.

EHSV poukazuje na to, že cestovné protokoly musia byť zrozumiteľné a uplatniteľné na medzinárodnú leteckú, cestnú a námornú dopravu. Treba poznamenať, že za uplatňovanie zeleného osvedčenia spoločne zodpovedajú pohraničné orgány a dopravcovia.

| 4.6. | Podľa EHSV je zelené osvedčenie vytvorené tak, aby bolo čo najjednoduchšie, vykonáva sa ako balík, vychádza z dôvery medzi zapojenými krajinami a po svojom prijatí si bude takisto vyžadovať stály mechanizmus sústavného prehodnocovania. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV podporuje, aby systém vychádzal z týchto zásad: a) cieľom zeleného osvedčenia by malo byť zníženie vplyvu rizika na zostatkovú úroveň, ktorú vnútroštátne orgány považujú za prijateľnú a je v súlade s postojom WHO; b) obmedzenia medzinárodného cestovania by mali byť primerané epidemiologickej situácii v krajine pôvodu a cieľovej krajine; c) karanténa by vo vhodných prípadoch naďalej mohla byť nástrojom, ktorý by mali orgány k dispozícii; d) krajiny zúčastnené na systéme budú uznávať testy schválené vnútroštátnymi orgánmi iných zúčastnených krajín; e) mala by sa minimalizovať zložitosť postupov a množstvo informácií získavaných a prenášaných cez hranice; f) systém by mal byť interoperabilný a mal by vychádzať zo spoločného názvoslovia a formátu na prenos informácií; g) systém by mal byť v súlade so zásadami „ochrany súkromia už v štádiu návrhu“, pričom sa už na začiatku dotknutej osobe objasní obsah, spôsob zberu, účel zberu a dĺžka uchovávania všetkých údajov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Vakcinačná kampaň a pravidlá v oblasti vakcín a osvedčovania zostanú vo výlučnej právomoci a v zodpovednosti národných vlád. Žiadny členský štát sa nerozhodol pre povinné očkovanie (okrem osobitných prípadov, ako je ošetrovateľský personál v Taliansku) a zdá sa veľmi nepravdepodobné, že by sa tak v nadchádzajúcich mesiacoch stalo.
  Všeobecný a rovný prístup k bezpečnej a účinnej vakcíne proti ochoreniu COVID-19 je však podstatný z hľadiska záchrany životov, ochrany systému verejného zdravotníctva a umožnenia obnovy hospodárstva. EHSV zdôrazňuje potrebu urýchliť očkovanie prostredníctvom zvýšenia výroby vakcín a zaistenia väčšej transparentnosti a predvídateľnosti s cieľom zaručiť primeraný počet vakcín v celej EÚ pomocou koordinovaného a jednotného prístupu. Ide zároveň o dôležitú podmienku fungovania digitálneho zeleného osvedčenia a rovnakého zaobchádzania s občanmi. |
| --- | --- |

4.8.

Všeobecný a rovný prístup k bezpečnej a účinnej vakcíne proti ochoreniu COVID-19 je však podstatný z hľadiska záchrany životov, ochrany systému verejného zdravotníctva a umožnenia obnovy hospodárstva. EHSV zdôrazňuje potrebu urýchliť očkovanie prostredníctvom zvýšenia výroby vakcín a zaistenia väčšej transparentnosti a predvídateľnosti s cieľom zaručiť primeraný počet vakcín v celej EÚ pomocou koordinovaného a jednotného prístupu. Ide zároveň o dôležitú podmienku fungovania digitálneho zeleného osvedčenia a rovnakého zaobchádzania s občanmi.

| 4.9. | Vlády európskych štátov by mali používať finančné prostriedky na obnovu po pandémii na programy očkovania zamerané na tie skupiny obyvateľstva, ktoré by boli inak ťažšie dostupné, ako sú osoby žijúce vo vidieckych alebo v chudobnejších oblastiach, ktoré sa nachádzajú ďaleko od nemocníc a kliník. Okrem toho by sa malo zabrániť akejkoľvek diskriminácii národnostných menšín.
  EÚ by takisto mala ďalej investovať do edukačných kampaní zameraných na prínosy vakcíny. To by pomohlo v boji proti dezinformáciám, ktoré spôsobujú, že ľudia s očkovaním váhajú. |
| --- | --- |

4.9.

EÚ by takisto mala ďalej investovať do edukačných kampaní zameraných na prínosy vakcíny. To by pomohlo v boji proti dezinformáciám, ktoré spôsobujú, že ľudia s očkovaním váhajú.

| 4.10. | EHSV podporuje názor, že vlády európskych štátov by mali všetkým občanom zabezpečiť jednoduchý a bezplatný prístup k testovaniu (a rýchlemu získaniu výsledkov testovania), aby sa predišlo nespravodlivým obmedzeniam slobody pohybu osôb, ktoré neboli zaočkované, najmä vzhľadom na možné rozdiely medzi vidieckymi a mestskými oblasťami. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV považuje za potrebné objasniť, že držba digitálneho zeleného osvedčenia nie je podmienkou na uplatňovanie práva na voľný pohyb a že navrhovaným nariadením sa nestanovuje povinnosť zaočkovať sa ani právo na očkovanie. EHSV podotýka, že každý druh osvedčovania imunity vyvoláva etické otázky v súvislosti s rešpektovaním, právami a záujmami jednotlivca, so zodpovednosťou v oblasti verejného zdravia a so sociálnou spravodlivosťou. Takýto vplyv, najmä na sociálne marginalizované a znevýhodnené skupiny, sa musí riadne posúdiť a monitorovať. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV poukazuje na skutočnosť, že digitálne zelené osvedčenie podporí naozaj potrebnú obnovu odvetvia cestovania a cestovného ruchu. Ide o veľmi dôležité osvedčenie aj z hľadiska cestovania na pracovné účely a akéhokoľvek iného spoločenského zhromažďovania. Bude stimulovať hospodárstvo a kultúrne a iné spoločenské podujatia a bude mať pozitívny vplyv na (duševné aj telesné) zdravie ľudí vo všeobecnosti. Komisia a členské štáty musia zabezpečiť bezplatné poskytovanie osvedčenia, ako aj jeho aktualizáciu, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 3 Súčasťou osvedčenia by mal byť kód QR, ktorý pomôže zaistiť bezpečnosť a pravosť a mal by byť v úradnom jazyku (úradných jazykoch) vydávajúceho členského štátu, ako aj v angličtine. Osvedčenie sa musí uznávať vo všetkých členských štátoch EÚ, aby sa pripravila pôda na zavedenie úplnej slobody pohybu v EÚ počas pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV chce upriamiť pozornosť na to, že digitálne zelené osvedčenie sa nebude používať iba na účely cestovného ruchu. Bude slúžiť aj na uľahčenie cestovania v Európe na pracovné účely, ale môže znevýhodňovať jednotlivých pracovníkov. EHSV odporúča členským štátom, aby prijali preventívne opatrenia zamerané na to, aby situácia neviedla k diskriminácii na pracovisku a nemala vplyv na zamestnateľnosť. EHSV navyše varuje pred zneužívaním nariadenia na uľahčenie vstupu zaočkovaných osôb z tretích krajín s cieľom zamestnať ich na pracovných miestach so zlými pracovnými podmienkami. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV dodáva, že Komisia a členské štáty by mali vytvoriť digitálnu infraštruktúru rámca dôvery, ktorá by umožnila bezpečné vydávanie a overovanie osvedčení, a podporovať členské štáty pri technickom zavádzaní v záujme zabezpečenia čo najväčšej interoperability s medzinárodne zavedenými technologickými systémami. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Keďže osobné údaje obsahujú aj citlivé lekárske údaje, EHSV zdôrazňuje, že sa musí zabezpečiť veľmi vysoká úroveň ochrany údajov a mali by byť zachované zásady minimalizácie údajov.
  Rámec pre digitálne zelené osvedčenie si predovšetkým nesmie vyžadovať zriadenie a správu databázy na úrovni EÚ, ale mal by umožňovať decentralizované overovanie digitálne podpísaných interoperabilných potvrdení. Vlády takisto musia zabezpečiť, aby boli osobné údaje bezpečne uchovávané a neposkytovali sa ani nezneužívali na iné účely. Okrem toho sa príslušné údaje môžu spracúvať iba na účel digitálneho zeleného osvedčenia a príslušné orgány musia zabezpečiť, aby sa potom údaje vymazali. Ak sa na cestovanie medzi krajinami vyžaduje zelené osvedčenie, je nevyhnutné, aby všetky členské štáty mali interoperabilné systémy s rovnako prísnymi ustanoveniami na ochranu údajov a prevádzkovateľom údajov stanovovali povinnosť konzultovať pred spracúvaním akýchkoľvek údajov so svojimi vnútroštátnymi orgánmi dozoru v oblasti ochrany údajov. EHSV odporúča zapojiť odborníkov na ochranu údajov na európskej aj vnútroštátnej úrovni s cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie. |
| --- | --- |

4.15.

Rámec pre digitálne zelené osvedčenie si predovšetkým nesmie vyžadovať zriadenie a správu databázy na úrovni EÚ, ale mal by umožňovať decentralizované overovanie digitálne podpísaných interoperabilných potvrdení. Vlády takisto musia zabezpečiť, aby boli osobné údaje bezpečne uchovávané a neposkytovali sa ani nezneužívali na iné účely. Okrem toho sa príslušné údaje môžu spracúvať iba na účel digitálneho zeleného osvedčenia a príslušné orgány musia zabezpečiť, aby sa potom údaje vymazali. Ak sa na cestovanie medzi krajinami vyžaduje zelené osvedčenie, je nevyhnutné, aby všetky členské štáty mali interoperabilné systémy s rovnako prísnymi ustanoveniami na ochranu údajov a prevádzkovateľom údajov stanovovali povinnosť konzultovať pred spracúvaním akýchkoľvek údajov so svojimi vnútroštátnymi orgánmi dozoru v oblasti ochrany údajov. EHSV odporúča zapojiť odborníkov na ochranu údajov na európskej aj vnútroštátnej úrovni s cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie.

| 4.16. | EHSV takisto upozorňuje na to, že v digitálnom zelenom osvedčení sa uvádzajú citlivé osobné lekárske údaje o stave cestujúceho, pokiaľ ide o očkovanie, protilátky alebo vykonanie testu. EHSV preto odporúča, aby bolo digitálne zelené osvedčenie navrhnuté tak, aby tieto informácie mal možnosť vidieť iba cestujúci a tretia osoba videla iba to, že cestujúci spĺňa určitú podmienku. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Podľa názoru EHSV je potrebné rozšíriť možnosti získania digitálneho zeleného osvedčenia o samotesty a krvné testy na zistenie protilátok proti ochoreniu COVID-19. Z praxe vyplýva, že krvný test na protilátky proti ochoreniu COVID-19 má rovnaký význam ako potvrdenie o prekonaní ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Podľa EHSV sa musí objasniť, čo bude s vakcínami, ktoré sú v súčasnosti predmetom priebežného preskúmania Európskou agentúrou pre lieky (EMA). Táto otázka je mimoriadne dôležitá pre tie krajiny EÚ, ktoré už tieto vakcíny používajú. |
| --- | --- |

4.18.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 337, 14.10.2020, s. 3.

1

(2)  Najväčší počet príchodov v období 2014 – 2018 sa zaznamenal v Európe, čo vo všetkých rokoch predstavuje viac ako 50,0 % ciest v rámci odchodového cestovného ruchu na celom svete. Cestovanie do európskych miest určenia sa v období 2014 – 2018 zvýšilo o 24,3 %.

2

(3)  UNWTO v marci 2021.

3

(4)  Eurostat.

4

(5)  Význam nepriamych strát spôsobených medzisektorovými prepojeniami v odvetví cestovného ruchu zdôrazňuje aj Konferencia Organizácie Spojených národov pre obchod a rozvoj (Unctad), pričom sa odhaduje, že straty na HDP sú približne dva- až trikrát vyššie ako bezprostredné straty príjmov v medzinárodnom cestovnom ruchu. V správe Unctad sa uvádza odhad, že priame a nepriame straty pre svetový cestovný ruch spôsobené pandémiou COVID-19 by mohli predstavovať približne 4 % svetového HDP, ale s rôznym vplyvom na jednotlivé krajiny podľa ich miery závislosti od cestovania a cestovného ruchu.

5

(6)  Databáza hospodárskych výhľadov OECD, december 2020 a databáza Svetovej rady cestovného ruchu.

6

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/152 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/152

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ na využitie potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti

[COM(2020) 741 final]

(2021/C 286/26)

| Spravodajca: | Marcin Wiesław NOWACKI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Marcin Wiesław NOWACKI

| Konzultácia | Európska komisia, 24. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 14. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 239/1/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 24. 2. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

14. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

239/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta túto stratégiu, ktorej cieľom je využiť potenciál obnoviteľných zdrojov energie na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta návrhy zohľadniť ciele v oblasti rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov na mori pri vypracúvaní národných a regionálnych plánov spravovania námorného priestoru. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že stratégia by mala zahŕňať výpočet príspevku veternej energie k zníženiu emisií skleníkových plynov na nulovú hodnotu v roku 2050. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta názor, že dobre regulovaný trh s energiou by mal vysielať primerané investičné signály. Výbor sa nazdáva, že predvídateľné a stabilné regulačné prostredie zohráva kľúčovú úlohu pri rozvoji veternej energie na mori. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vzhľadom na určité charakteristiky, ako sú hĺbka a vzdialenosť od iných krajín, EHSV konštatuje, že realizácia hybridných projektov je možná len v Severnom mori a Baltskom mori. Vzhľadom na očakávané tempo vývoja je EHSV okrem toho presvedčený, že opatrenia EÚ a vnútroštátne opatrenia by sa mali v prvom rade zamerať na uvoľnenie potenciálu najpokročilejších projektov, ktoré sa majú radiálne pripojiť k národnej elektrizačnej sústave. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyjadruje sklamanie nad tým, ako povrchne sa v stratégii rieši otázka recyklácie použitých veterných turbín, a odporúča, aby Komisia venovala náležitú pozornosť otázke nákladov na vyradenie zariadení z prevádzky. EHSV by rád zdôraznil skutočnosť, že čistá energia by zlepšila nielen kvalitu ovzdušia v miestnom životnom prostredí, ale aj životné prostredie a klímu celkovo. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV víta identifikáciu potenciálu pre Severné more, Baltské more, Stredozemné more, Čierne more, Atlantický oceán EÚ a ostrovy EÚ. Vzhľadom na možnosti, ktoré ponúka existujúca infraštruktúra v oblasti Severného mora, je pochopiteľné, že sa uprednostňuje vytváranie nových projektov v tejto oblasti. S cieľom zaručiť bezpečnosť dodávok energie, ako aj sociálnu a hospodársku súdržnosť v rámci EÚ však výbor zdôrazňuje, že primerané investície do veterných parkov na mori sú potrebné vo všetkých morských oblastiach EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV podporuje návrh na zmenu nariadenia o TEN-E s cieľom zahrnúť doň zásadu jednotného kontaktného miesta pre projekty v oblasti energie na mori. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV znepokojuje, že chýbajú podrobnejšie informácie týkajúce sa konkrétnych opatrení a podporných nástrojov, čo môže ohroziť financovanie obnoviteľných zdrojov. Podľa výboru by sa v rámci existujúcich programov mal vytvoriť jednotný nástroj na financovanie projektov v oblasti veternej energie na mori. Okrem toho by sa takýto prístup mal rozšíriť na ďalšie druhy obnoviteľných zdrojov energie, ako je veterná energia na pevnine a fotovoltika, s cieľom naplniť ambície európskej energetickej únie a smernice o obnoviteľných zdrojoch energie II, ktoré považujú za prínos práve decentralizovanejšie a regionálne zariadenia na výrobu energie, keďže zvyšujú dodatočný potenciál tvorby regionálnych hodnôt, vytvárajú pracovné miesta a stavajú občanov do centra politiky a robia z nich aktívnych výrobcov a výrobcov-spotrebiteľov. V tejto súvislosti EHSV s určitými obavami konštatuje, že Komisia sa v súčasnosti zaoberá „len“ technológiami získavania energie na mori a vodíkovými technológiami, ale zanedbáva tieto decentralizované prístupy. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV upozorňuje, že všetky investície do veterných parkov na mori by mali čo najviac prispievať k sociálno-hospodárskemu rozvoju regiónov v bezprostrednej blízkosti týchto investícií, a to podporou účasti na projekte (tzv. faktor miestneho obsahu). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV víta skutočnosť, že stratégiu má doplniť plán rozvoja zručností a vzdelávacích systémov v oblasti veternej energie na mori. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV uznáva, že EÚ chce mať vedúce postavenie v odvetví veternej energie na mori, a s nadšením podporuje rozmach odvetvia veternej energie, a to nielen na mori, ale aj na pevnine. Preto očakáva, že Komisia k stratégii pre zdroje energie na mori čo najskôr doplní stratégiu zameranú na pevninu. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Úvod

| 2.1. | Predmetom stanoviska je Stratégia EÚ na využitie potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti uverejnená 18. novembra 2020. Táto stratégia je neoddeliteľnou súčasťou Európskej zelenej dohody. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V posúdení vplyvu sprevádzajúcom plán cieľov v oblasti klímy do roku 2030 sa stanovuje, že do roku 2030 by malo viac ako 80 % elektriny pochádzať z obnoviteľných zdrojov energie a že splnenie cieľa v oblasti klímy do roku 2050 si vyžaduje veternú energiu na mori s odhadovaným výkonom 300 GW, ktorú bude potrebné doplniť približne 40 GW energie z oceánov. Stratégia, na ktorú sa zameriava toto stanovisko, ukazuje, ako to EÚ môže dosiahnuť. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Cieľom stratégie je urýchliť prechod na čistú energiu a zároveň nepoľaviť z dôležitých cieľov v oblasti hospodárskeho rastu a vytvárania pracovných miest v Európe. Hlavné dôvody vytvorenia tejto stratégie sú:






  — | plnenie záväzkov prvej celosvetovej dohody o zmierňovaní zmeny klímy (Paríž, 2015), |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

plnenie záväzkov prvej celosvetovej dohody o zmierňovaní zmeny klímy (Paríž, 2015),

| — | obnova konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva zvýšením energetickej efektívnosti, |
| --- | --- |

—

obnova konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva zvýšením energetickej efektívnosti,

| — | vytvorenie nových pracovných miest zvýšením objemu investícií, čo pomôže zmierniť sociálno-hospodárske dôsledky pandémie COVID-19 a prispeje k rozvoju európskeho hospodárstva. |
| --- | --- |

—

vytvorenie nových pracovných miest zvýšením objemu investícií, čo pomôže zmierniť sociálno-hospodárske dôsledky pandémie COVID-19 a prispeje k rozvoju európskeho hospodárstva.

| 3.2. | Podľa tejto stratégie sa výkon veternej energie na mori zvýši zo súčasnej úrovne 12 GW najmenej na 60 GW do roku 2030 a na 300 GW do roku 2050. Komisia navyše do roku 2050 zamýšľa pridať 40 GW energie z oceánov a ďalších nových technológií, ako sú plávajúce veterné parky a plávajúce fotovoltické zariadenia. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Na dosiahnutie týchto cieľov sú potrebné investície v odhadovanej výške 800 miliárd EUR. Bude potrebné aj výraznejšie zapojenie EÚ a vlád členských štátov, keďže pri súčasných politikách by aktuálny a očakávaný inštalovaný výkon dosiahol do roku 2050 len okolo 90 GW. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV víta predloženie tejto stratégie zahŕňajúcej regulačné návrhy a opatrenia, ktoré umožnia zamerať sa na rozvoj, posilnenie a prehĺbenie spolupráce v oblasti veternej energie na mori. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Výbor poznamenáva, že uvedené údaje a informácie ilustrujú rozsah výziev, ktorým čelia investori, priemysel EÚ a prevádzkovatelia prenosových a distribučných sústav. Stratégia predstavuje optimistické vyhliadky, ako sú možnosti na podporu súkromných investícií alebo vytvorenie nových pracovných miest. Výbor však poznamenáva, že predpovede týkajúce sa rozvoja veternej energie na mori v súvislosti s vytváraním pracovných miest sú v stratégii len vágne. Okrem toho je dôležité podotknúť, že ďalšie pracovné miesta sa vytvoria nielen v odvetví energetiky, ale aj v rámci činností na pevnine, ako je rozvoj prístavov a lodná doprava. Stratégia podobne odhaduje vplyv rozvoja tohto odvetvia na HDP EÚ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV konštatuje, že stratégia vychádza zo vzájomne prepojeného prostredia, v ktorom sa spolu s odvetvím výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mori rozvíjajú aj mnohé „iné činnosti na mori“ (cestovný ruch, rybolov, akvakultúra atď.), hybridné projekty interagujú s cezhraničnými prepojovacími vedeniami, rozvoj sa riadi cieľmi stanovenými vo viacerých krajinách a projekty na mori môžu financovať aj vnútrozemské štáty. Keďže projekty na mori spolufinancuje EÚ, EHSV odporúča zabezpečiť transparentnosť v otázke rozdelenia záťaže a spoločného využívania prínosov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV vyjadruje sklamanie nad tým, že stratégia nezahŕňa výpočet príspevku veternej energie k zníženiu emisií skleníkových plynov na nulovú hodnotu v roku 2050. Zameriavať sa len na inštalovaný výkon znamená prehliadať tento kľúčový faktor na dosiahnutie cieľov zelenej dohody. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Výhľad technológií modrej energie

| 4.1. | Zariadenia EÚ na mori vyrábajú 12 GW, čo zodpovedá 42 % svetového výkonu veternej energie na mori. Väčšinu projektov predstavujú turbíny umiestnené na morskom dne. Výbor sa domnieva, že táto technológia dosiahla určitý stupeň vyspelosti, o čom svedčí aj to, že v priebehu desiatich rokov sa priemerné náklady na výrobu elektriny (LCOE) z vetra na mori znížili o 44 %. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Výbor má pochybnosti v súvislosti s tým, či by sa stratégia rozvoja veternej energie na mori mala zakladať na vývoji technológií, ako sú hybridné projekty, a upriamuje pozornosť na potrebu vytvárať konkurencieschopné ceny energie, ktoré umožnia prebudovať hospodárstvo EÚ po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Morské oblasti EÚ: obrovský a rozmanitý potenciál využívania obnoviteľných zdrojov na mori

| 5.1. | EHSV víta identifikáciu potenciálu pre Severné more, Baltské more, Stredozemné more, Čierne more, Atlantický oceán EÚ a ostrovy EÚ. Vďaka tomu, že sa v stratégii určí potenciál morských oblastí, bude možné riadne naplánovať regulačné opatrenia a dosiahnuť ciele. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Vzhľadom na možnosti, ktoré ponúka existujúca infraštruktúra v oblasti Severného mora, je pochopiteľné, že sa uprednostňuje vytváranie nových projektov v tejto oblasti. S cieľom zaručiť bezpečnosť dodávok energie, ako aj sociálnu a hospodársku súdržnosť v rámci EÚ však výbor zdôrazňuje, že energetický mix by nemal priveľmi závisieť od jedného zdroja energie a že primerané investície do veterných parkov na mori sú potrebné vo všetkých morských oblastiach EÚ. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Výbor zároveň konštatuje, že stratégia rozvoja veternej energie na mori smeruje k regionalizácii. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Námorné priestorové plánovanie v záujme udržateľného spravovania priestoru a zdrojov

| 6.1. | S cieľom urýchliť rozvoj veternej energie je potrebné zabezpečiť primeranú koexistenciu zariadení na mori s ďalšími využitiami námorného priestoru a súčasne chrániť biodiverzitu. EHSV víta návrhy zohľadniť ciele v oblasti rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov na mori pri vypracúvaní národných a regionálnych plánov spravovania námorného priestoru a zároveň vyzýva Komisiu, aby výslovne uviedla, že odhadované 3 % európskeho námorného priestoru, ktoré sú potrebné na rozšírenie tohto odvetvia, predstavujú priemernú hodnotu a že treba prihliadať na špecifické faktory, ako sú povaha vetra a rôzne typy životného prostredia. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV súhlasí, že vypracúvanie a zverejňovanie plánov by spoločnostiam a investorom umožnilo poznať v predstihu zámery vlád, pokiaľ ide o budúci rozvoj modrej energetiky, čo by verejnému a súkromnému sektoru uľahčilo plánovanie. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Vplyv zariadení na životné prostredie je v súčasnosti predmetom dôkladného a zdĺhavého posudzovania v rámci postupu získania všetkých potrebných administratívnych rozhodnutí. EHSV preto podporuje návrh na zmenu nariadenia o TEN-E s cieľom zahrnúť doň zásadu jednotného kontaktného miesta pre projekty v oblasti energie na mori. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Nový prístup k modrej energii a sieťovej infraštruktúre

| 7.1. | Väčšina veterných parkov na mori, ktoré sú v súčasnosti v prevádzke, bola postavená v rámci vnútroštátnych projektov spojených s pevninou radiálnymi vedeniami. S cieľom urýchliť rozvoj veternej energie na mori, znížiť náklady a zmenšiť využitý morský priestor sa však navrhuje zamerať sa na hybridné projekty. Takýto systém je medzistupňom medzi tradičnými projektmi s radiálnym pripojením k národnej elektrizačnej sústave a modelom plne mrežovej siete. V stratégii sa uvádza aj pomerne optimistický predpoklad, že susedné členské štáty by si mali spoločne stanoviť ambiciózne ciele pre veternú energiu na mori. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Vzhľadom na určité charakteristiky, ako sú hĺbka a vzdialenosť od iných krajín, EHSV konštatuje, že realizácia hybridných projektov je možná len v Severnom mori a Baltskom mori. Vzhľadom na očakávané tempo vývoja je EHSV okrem toho presvedčený, že opatrenia EÚ a vnútroštátne opatrenia by sa mali v prvom rade zamerať na uvoľnenie potenciálu najpokročilejších projektov, ktoré sa majú radiálne pripojiť k národnej elektrizačnej sústave. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Jasnejší regulačný rámec EÚ pre modrú energiu

| 8.1. | EHSV víta názor, že dobre regulovaný trh s energiou by mal vysielať primerané investičné signály. Výbor sa nazdáva, že predvídateľné a stabilné regulačné prostredie zohráva kľúčovú úlohu pri rozvoji veternej energie na mori. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Očakávané zvýšenie významu cezhraničných energetických projektov si vyžaduje objasnenie pravidiel trhu s elektrinou, ktoré bolo poskytnuté v pracovnom dokumente útvarov Komisie pripojenom k tejto stratégii. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Súčasný právny rámec nezahŕňa inovačné technológie, ako sú hybridné energetické ostrovy alebo výroba vodíka na mori. Komisia navrhuje samostatný morský trhový priestor s možnosťou prerozdelenia časti príjmov z preťaženia výrobcom ako najlepší model regulácie hybridných projektov. EHSV podporuje cieľ vytvoriť ponukové oblasti na mori na základe predpokladu, že zjednodušia reguláciu trhu s energiou. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EHSV víta úsilie zamerané na zabezpečenie stabilného príjmu investorov. Výbor požaduje flexibilitu v rámci možnosti podpory rozvoja veternej energie na mori v členských štátoch, v ktorých je táto technológia v ranom štádiu vývoja, a to aj poskytnutím priamej podpory bez potreby súťažného konania v súlade s ustanoveniami smernice o obnoviteľných zdrojoch energie. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Mobilizácia súkromných investícií do modrej energie: úloha fondov EÚ

| 9.1. | Investičné potreby na zavedenie stratégie sa odhadujú takmer na 800 miliárd EUR, z ktorých približne dve tretiny sa použijú na financovanie príslušnej sieťovej infraštruktúry a tretina na výrobu na mori. Investície do sietí obnoviteľných zdrojov energie na pevnine a na mori dosiahli v Európe za posledných desať rokov do roku 2020 výšku približne 30 miliárd EUR. V stratégii sa plánuje zvýšenie na viac než 60 miliárd EUR v nasledujúcom desaťročí a ešte väčšie zvýšenie po roku 2030. Okrem toho sa v rámci stratégie očakáva, že väčšina týchto investícií bude pochádzať zo súkromného kapitálu. V dokumente sa však uvádza, že Komisia, Európska investičná banka a ďalšie finančné inštitúcie budú spolupracovať na podpore strategických investícií do veternej energie na mori. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | EHSV znepokojuje, že chýbajú podrobnejšie informácie týkajúce sa konkrétnych opatrení a podporných nástrojov, čo môže ohroziť ďalšiu podporu obnoviteľných zdrojov. Na základe súčasnej stratégie bude pre investorov k dispozícii osem rôznych fondov EÚ. Nie sú určené očakávané podiely v tejto oblasti, konkrétne nie je známy rozsah podielu finančných prostriedkov EÚ. Výbor sa domnieva, že v záujme zabezpečenia rýchleho financovania a rozvoja projektov je nevyhnutné vytvoriť v rámci existujúcich programov jediný nástroj na financovanie projektov v oblasti veternej energie na mori. Okrem toho by sa takýto prístup mal rozšíriť na ďalšie druhy obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | EHSV poukazuje na to, že všetky investície do veterných parkov na mori by mali čo najviac prispievať k sociálno-hospodárskemu rozvoju regiónov v bezprostrednej blízkosti týchto investícií, a to podporou účasti na projekte (tzv. faktor miestneho obsahu). |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | V stratégii sa stanovuje možnosť využiť mechanizmus financovania energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý by umožňoval podeliť sa o prínos projektov modrej energie s členskými štátmi, ktoré nemajú prístup k moru. Podľa výboru je predpoklad, že vnútrozemské členské štáty budú chcieť financovať veternú energiu z vlastných zdrojov výmenou za štatistické výhody, príliš optimistický. |
| --- | --- |

9.4.

10.   Zameranie výskumu a inovácie na podporu projektov na mori

| 10.1. | EHSV vyjadruje hlboké sklamanie nad tým, ako povrchne sa v stratégii rieši otázka recyklácie použitých veterných turbín. V stratégii sa uvádza, že je nevyhnutné systematickejšie integrovať zásadu „obehovosti už v štádiu návrhu“ do výskumu a inovácie v oblasti obnoviteľných zdrojov energie. Neuvádzajú sa v nej však žiadne podrobnosti týkajúce sa možného uplatňovania tejto zásady v praxi. Výbor podotýka, že spracovanie použitých veterných lopatiek na pevnine je rastúci problém na miestach, ako je Nemecko, kde sa zvažuje možnosť zakopávať ich do zeme. Je potrebné poznamenať, že veterné mlyny na mori sú omnoho väčšie, čo sa priamo odzrkadľuje v rozsahu problému. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | EHSV by rád zdôraznil skutočnosť, že čistá energia by zlepšila nielen kvalitu ovzdušia v miestnom životnom prostredí, ale aj životné prostredie a klímu celkovo. EHSV je proti rýchlemu rozvoju veternej energie na mori, ak sa nezohľadní jeho možný vplyvu na životné prostredie, a odporúča, aby Komisia venovala náležitú pozornosť otázke nákladov na vyradenie zariadení z prevádzky: v prípadoch, keď sa projekty financujú z prostriedkov EÚ, by sa totiž tieto náklady mali posudzovať už vopred a príslušná zodpovednosť by sa mala rešpektovať. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | EHSV víta skutočnosť, že novú stratégiu má doplniť plán rozvoja zručností a vzdelávacích systémov v oblasti veternej energie na mori, ktorý vypracujú GR EMPL a GR MARE. Rozšírenie zručností je jednou zo základných podmienok rozvoja tohto odvetvia. Udržateľný a rýchly rozvoj tohto odvetvia si vyžaduje zavedenie programov odbornej prípravy v členských štátoch, v ktorých je táto technológia stále v ranom štádiu vývoja. Stratégia ukazuje, že na tento účel možno využiť existujúce nástroje a finančné prostriedky EÚ. Podľa názoru výboru si význam rozvoja zručností v oblasti veternej energie na mori vyžaduje vytvorenie osobitných nástrojov a finančných prostriedkov na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

10.3.

11.   Silnejší dodávateľský a hodnotový reťazec v celej Európe

| 11.1. | Posilnenie dodávateľského reťazca si vyžaduje celkové investície vo výške okolo 0,5 – 1 miliardy EUR. EHSV vyjadruje poľutovanie nad nedostatočne jasným určením spôsobu mobilizácie týchto finančných prostriedkov alebo časového horizontu. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | EHSV víta plán posilniť priemyselné fórum pre čistú energiu a vytvoriť v rámci neho v roku 2021 osobitnú skupinu pre modrú energiu. |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Výbor vyjadruje vážne znepokojenie nad zámerom Komisie a siete ENTSO-E presadzovať normalizáciu a interoperabilitu meniarní rôznych výrobcov do roku 2028. Tento dátum je príliš vzdialený, najmä vzhľadom na to, že inštalovaný výkon veterných parkov na mori do roku 2030 má byť 60 GW. Výbor by uvítal dátum, ktorý umožní realistický časový rámec na vytvorenie noriem pre zariadenia. |
| --- | --- |

11.3.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/158 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/158

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu – nasmerovanie európskej dopravy do budúcnosti

[COM(2020) 789 final]

(2021/C 286/27)

| Spravodajca: | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Tanja BUZEK |

Spravodajca:

Stefan BACK

Pomocná spravodajkyňa:

Tanja BUZEK

| Konzultácia | Európska komisia, 26. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 14. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 230/1/7 |

Konzultácia

Európska komisia, 26. 3. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

14. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

230/1/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta skutočnosť, že nová dopravná stratégia sa zameriava na udržateľnú a inteligentnú mobilitu, pričom zdôrazňuje zásadnú úlohu a prínos dopravy pre ľudí a hospodárstvo EÚ a zároveň sa zaoberá otázkou nákladov pre spoločnosť. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hoci sa jednotný trh a sociálne otázky v stratégii uznávajú ako hlavné faktory umožňujúce prechod na udržateľnejšiu a inteligentnejšiu mobilitu, nevenuje sa im náležitá pozornosť. Zistené nedostatky uvedené v priloženom pracovnom dokumente útvarov Komisie sa v skutočnosti neriešia dostatočne prostredníctvom opatrení ani v osobitných kapitolách stratégie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV podporuje všeobecný prístup spočívajúci v začlenení tejto stratégie do Európskej zelenej dohody a kladie osobitný dôraz na činnosti zamerané na dosahovanie cieľov v oblasti klímy. Otázne však je, či je rovnováha medzi technickými opatreniami a opatreniami dopravnej politiky primeraná na dosiahnutie týchto cieľov. Osobitne zdôrazňuje, že mnohé opatrenia navrhované v súvislosti s udržateľnosťou a digitalizáciou majú ďalekosiahle dôsledky na jednotný trh a pracovníkov v doprave. Ak sa tejto otázke nebude venovať dostatočná pozornosť, môže to prípadne ovplyvniť úspešné vykonávanie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Úspešná stratégia v oblasti mobility musí ísť ruka v ruke s posilňovaním konkurencieschopnosti odvetvia dopravy ako celku a súvisiacej priemyselnej základne EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Bezprecedentná pandémia COVID-19 preukázala zásadný význam dobre fungujúceho dopravného jednotného trhu a udržateľných dodávateľských reťazcov, ako aj verejnej dopravy pre mobilitu dôležitých pracovníkov. Takisto vystavila odvetvie dopravy veľkej výzve, či vôbec prežije v dôsledku poklesu objemu z dôvodu pandémie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pandémia dramaticky poukázala na situáciu tisícov pracovníkov dopravy, ktorí uviazli v Európe a na celom svete, pričom mali neisté pracovné zmluvy. Poukazuje tiež na sociálnu krízu v odvetví dopravy, pretože dopravné politiky zamerané na jednotný trh nedokázali v posledných desaťročiach zabrániť zhoršeniu pracovných podmienok vo všetkých druhoch dopravy. EHSV v tejto súvislosti zdôrazňuje naliehavú potrebu uplatniť rovnakú úroveň ambícií na dosiahnutie sociálne udržateľného dopravného systému. Okrem toho sa v krízovom pohotovostnom pláne, ktorý bude čoskoro prijatý, musí zabrániť negatívnym vplyvom na pracovníkov v doprave. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV víta skutočnosť, že v stratégii sa zdôrazňuje úloha žien v doprave, ale zároveň vyjadruje poľutovanie nad tým, že neexistujú žiadne opatrenia, ktoré by tejto ambícii zodpovedali. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV súhlasí s prioritami stanovenými v súvislosti s potrebou dobudovať jednotný európsky dopravný priestor (SETA) a posilniť jednotný trh, a to aj vzhľadom na skúsenosti nadobudnuté počas pandémie COVID-19, ako aj s potrebou pripraviť krízový pohotovostný plán. Trvá však na tom, že vypracovanie takéhoto krízového pohotovostného plánu musí vychádzať zo seriózneho dialógu s občianskou spoločnosťou, sociálneho dialógu a súhlasu sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že obmedzenie míľnikov na ceste k odolnej mobilite len na včasné zavedenie siete TEN-T a zníženie počtu úmrtí spôsobených dopravou je mimoriadne neprimerané vzhľadom na široké spektrum tém v tejto časti stratégie. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV podporuje zvýšenie udržateľnosti všetkých druhov dopravy a presadzovanie udržateľného multimodálneho dopravného systému založeného na spolupráci medzi jednotlivými druhmi dopravy a na optimalizovaných environmentálnych vlastnostiach a sociálnej udržateľnosti každého druhu dopravy. Domnieva sa, že emisie vozidiel by sa mali merať počas celého životného cyklu vozidla a metódou „od zdroja ku kolesám“ (well-to-wheel). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Míľnik 1, mať do roku 2030 v prevádzke aspoň 30 miliónov vozidiel s nulovými emisiami a 80 000 nákladných vozidiel s nulovými emisiami, sa javí ako príliš optimistický a nie je dostatočne zanalyzovaný, keďže neexistuje jednotný názor na počet nabíjacích staníc potrebných pre plánovaný vozový park. EHSV varuje pred stanovovaním príliš ambicióznych cieľov, ktoré by mohli mať negatívny vplyv na dôveryhodnosť stratégie. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV vyjadruje pochybnosti o tom, či je nová stratégia v súlade s prístupom, v ktorom sa rôzne druhy dopravy chápu ako kombinovaný zdroj, v ktorom sa v rámci multimodálneho dopravného systému podporuje spolupráca medzi jednotlivými druhmi dopravy na základe riešení s najlepšou environmentálnou a sociálnou stopou a najvyššou účinnosťou. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Sociálny damping a nekalé praktiky v jednom odvetví vedú k narušeniam v ďalších odvetviach. Neisté pracovné podmienky a nedostatočné presadzovanie právnych predpisov v sociálnej oblasti narúšajú cenové signály a výber dopravných služieb. EHSV zdôrazňuje potrebu iniciatívy, ktorá by okrem internalizácie všetkých externých nákladov zahŕňala aj náklady práce ako súčasť spravodlivej cenovej politiky pre udržateľné dopravné služby. Spravodlivé voľné trhové ceny dopravných služieb musia zahŕňať životné minimum, rovnakú odmenu za rovnakú prácu na rovnakom mieste, zdravotnú starostlivosť a sociálne zabezpečenie. V prípade cien za verejnú dopravu existuje náhrada za záväzok vyplývajúci zo služieb. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Podľa stratégie by námorná a železničná doprava mala byť v roku 2030 schopná rovnocenne konkurovať cestnej doprave, no neuvádza sa v nej, ako tento cieľ dosiahnuť. V skutočnosti chýba komplexnejšia stratégia na posilnenie nákladnej železničnej dopravy a príbrežnej námornej dopravy. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Štátna pomoc je dôležitá pri dosahovaní politických cieľov, ako je ekologizácia dopravy a zabezpečenie sociálnej dopravy. EHSV považuje za naliehavé prehodnotiť usmernenia o štátnej pomoci, najmä usmernenia o štátnej pomoci pre námornú dopravu, aby sa zabezpečili spravodlivé sociálne a hospodárske podmienky v sektore prístavov a zamestnanosť európskych námorníkov. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | V stratégii navyše chýba dôkladná analýza dôležitého prepojenia jednotného trhu s politikou hospodárskej súťaže, pričom EHSV sa stotožňuje s obavami týkajúcimi sa predĺženia platnosti nariadenia o skupinových výnimkách pre konzorciá. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Stratégia takisto dostatočne neodráža obavy vidieckych oblastí. EHSV žiada, aby sa pripravované oznámenie o dlhodobej vízii pre vidiecke oblasti zaoberalo kľúčovými prvkami mobility a aby sa zabezpečili cenovo dostupné alternatívy vhodné na daný účel, ktoré budú dostupné pre všetkých. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Aby sa zabránilo chudobe v doprave, je nevyhnutné zabezpečiť prístup k cenovo dostupnej kvalitnej verejnej doprave ako udržateľnej alternatíve k individuálnym spôsobom dopravy, čo má osobitný význam pre vidiecke oblasti. Pri dosahovaní udržateľnej mestskej mobility by sa mal klásť väčší dôraz na verejnú dopravu, ktorá je pilierom tejto transformácie a je dôležitým zdrojom sociálneho začlenenia a kvalitnej miestnej zamestnanosti. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EHSV sa domnieva, že mestská doprava je vhodná na pilotné projekty kooperatívnej, prepojenej a automatizovanej mobility (CCAM), ktoré by mali vychádzať z posúdenia vplyvu na bezpečnosť a zakladať sa aj na konzultácii s občianskou spoločnosťou a na sociálnom dialógu. Zdôrazňuje potrebu primeraného financovania, aby sa umožnilo budovanie kompetencií tam, kde je to potrebné. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Pokiaľ ide o mestskú mobilitu, za platformy typu „mobilita ako služba“ (MaaS) by mal prevziať zodpovednosť verejný sektor, aby sa zabezpečilo vykonávanie stratégií udržateľnej mestskej mobility. K platformám typu MaaS by mali mať prístup iba sociálne zodpovední poskytovatelia služieb mobility so spravodlivými a dôstojnými pracovnými podmienkami, a to aj so zreteľom na plánovanú legislatívu týkajúcu sa pracovníkov platforiem. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EHSV podporuje ciele digitalizácie a automatizácie stanovené v stratégii ako prostriedky na dosiahnutie cieľov udržateľnosti a požaduje rozsiahly dialóg o širšom spoločenskom a environmentálnom vplyve. Zdôrazňuje potrebu prístupu zameraného na človeka vrátane sociálnych a environmentálnych aspektov. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | EHSV so znepokojením konštatuje, že kapitola o inteligentnej mobilite nezahŕňa pracovníkov v doprave. Ľudský faktor vo výskume, navrhovaní a zavádzaní digitálnych a automatizačných technológií je nevyhnutný pre úspešné využívanie takýchto inovácií a musí byť založený na inkluzívnom sociálnom dialógu s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Digitálna transformácia už v súčasnosti prebieha. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že odporúčania týkajúce sa jej dosahu na pracovnú silu v doprave nebudú uverejnené skôr ako v roku 2023. Žiada, aby sa v spolupráci so sociálnymi partnermi a na základe existujúcich najlepších postupov podnikli okamžité kroky. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | Úspešné investície do digitálnych technológií musia byť od začiatku založené na participatívnom sociálnom dialógu, ktorý zahŕňa diskusiu o účele digitalizácie a automatizácie (napr. zvýšenie efektivity v porovnaní s nadmernou kapacitou), cieľ prijať zodpovedajúce opatrenia na zaručenie bezpečnejších a zdravších pracovísk a zachovanie pracovných miest a primeraného podielu na raste produktivity pracovníkov. |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | EHSV víta výraznejšie uznanie pracovníkov v doprave, no na odstránenie sociálneho dampingu vo všetkých druhoch dopravy je potrebné prijať konkrétne legislatívne iniciatívy. Poukazuje na naliehavú potrebu vytvoriť sociálnu pracovnú skupinu pre dopravu, ktorá bude zahŕňať všetky relevantné generálne riaditeľstvá (GR), ako sú MOVE, EMPL, a ďalšie príslušné GR. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | EHSV podporuje cieľ dosiahnuť do roku 2050 takmer nulovú úmrtnosť vo všetkých druhoch dopravy. Stratégia sa však nezaoberá odvetvím profesionálnej cestnej dopravy a nerieši ani otázku únavy vodičov ako „chronického ochorenia“ a významného faktoru pri nehodách. V súvislosti s vodičmi autobusov a autokarov upozorňuje na správu, ktorú má Európska komisia (EK) predložiť Rade a Parlamentu, a očakáva, že inštitúcie EÚ budú konať v súlade s politickými cieľmi stanovenými v nariadení o čase jazdy a odpočinku. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité získať širokú podporu pre zelenú, sociálnu a digitálnu transformáciu zo strany všetkých zainteresovaných strán v občianskej spoločnosti vrátane sociálnych partnerov a je pripravený prispieť k dialógu s občianskou spoločnosťou s cieľom formovať a vykonávať stratégiu. V stratégii sa správne uvádza, že prechod k udržateľnej, inteligentnej a odolnej mobilite musí byť spravodlivý, inak sa neuskutoční. |
| --- | --- |

1.27.

2.   Kontext

| 2.1. | V dokumente Stratégia pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu – nasmerovanie európskej dopravy do budúcnosti sa zdôrazňuje zásadná úloha a prínos dopravy pre ľudí a hospodárstvo EÚ a zároveň sa zaoberá otázkou nákladov pre spoločnosť. V oznámení EK navrhla novú stratégiu na dosiahnutie cieľov zníženia emisií skleníkových plynov v doprave o 55 % v roku 2030 a 90 % do roku 2050, ako bolo stanovené v Európskej zelenej dohode. Stanovuje tiež plán digitalizácie a vývoja automatizácie a umelej inteligencie v odvetví dopravy. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Na základe skúseností získaných počas pandémie COVID-19 sa v stratégii uvádza, že hlavným cieľom dopravnej politiky EÚ je zabezpečiť odolnosť proti budúcim krízam a dobudovať SETA v súlade s bielou knihou o dopravnej politike z roku 2011. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V stratégii, v ktorej sa uvádza 10 kľúčových oblastí (hlavných iniciatív) a 14 konkrétnych míľnikov, sa tiež stanovuje, že cenovo dostupná mobilita musí byť prístupná pre všetkých a že toto odvetvie musí zabezpečiť dobré sociálne podmienky, možnosti rekvalifikácie a atraktívne pracovné miesta. Európsky pilier sociálnych práv musí zabezpečiť spravodlivosť zelenej a digitálnej transformácie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V akčnom pláne priloženom k oznámeniu sa uvádza 82 opatrení, ktoré sa majú prijať v rokoch 2021 až 2023. Ďalšia analýza sa uvádza v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Všeobecné pripomienky: vízia stratégie

| 3.1. | Desať rokov po uverejnení poslednej bielej knihy o dopravnej politike z roku 2011 je cieľom novej všeobecnej stratégie dosiahnuť základné ciele udržateľnej, inteligentnej a odolnej mobility. Cieľom predchádzajúcich bielych kníh (z rokov 1992, 2001 a 2011) bolo vytvoriť jednotný európsky dopravný priestor a dobudovať jednotný trh. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Už v rokoch 2001 a 2011 sa biele knihy zaoberali problémom závislosti EÚ od fosílnych palív a problémom zmeny klímy, ako aj rastúcim podielom odvetvia dopravy EÚ na emisiách skleníkových plynov, ale nedosiahli sa ich ciele v oblasti klímy. Vzhľadom na klimatickú krízu EHSV s potešením víta prístup začlenenia tejto novej stratégie EÚ pre mobilitu do Európskej zelenej dohody s osobitným dôrazom na činnosti zamerané na dosahovanie cieľov v oblasti klímy. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Aby sa zabezpečilo, že súvisiace európske priemyselné hodnotové reťazce budú pilierom udržateľnej a digitálnej transformácie dopravy EÚ, úspešná stratégia v oblasti mobility musí ísť ruka v ruke s posilňovaním priemyselnej základne EÚ. Musí rozhodne stavať na posilňovaní konkurencieschopnosti odvetvia dopravy ako celku. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Bezprecedentná pandémia COVID-19 preukázala zásadný význam dobre fungujúceho dopravného jednotného trhu a udržateľných dodávateľských reťazcov a zároveň vystavila odvetvie dopravy veľkej výzve, či vôbec prežije v dôsledku poklesu objemu z dôvodu pandémie. Dramaticky zdôraznila situáciu tisícov pracovníkov dopravy, ktorí uviazli v celej Európe a na celom svete, pričom mali neisté pracovné zmluvy, nedostatočné sociálne zabezpečenie a zdravotné poistenie a čelili strate zamestnania bez sociálnej ochrany. To poukazuje na sociálnu krízu v doprave, ktorá odhaľuje nedostatky v predchádzajúcich dopravných politikách EÚ a dokazuje na potrebu uplatniť rovnakú úroveň ambícií na dosiahnutie sociálne udržateľného dopravného systému. Podľa EHSV je dôležité využiť príležitosť vytvoriť do budúcnosti skutočne udržateľný jednotný európsky dopravný priestor, ktorý si vyžaduje zásadnú úpravu, aby mohol napredovať. Okrem toho sa v budúcom krízovom pohotovostnom pláne musí zabrániť negatívnym vplyvom na pracovníkov v doprave. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Napriek doposiaľ prijatým iniciatívam k dobudovaniu jednotného európskeho dopravného priestoru vrátane jednotného trhu, sociálneho a environmentálneho rozmeru nedošlo a sú potrebné ďalšie kroky. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že hoci stratégia obsahuje podrobné informácie o cieľoch v oblasti klímy a digitalizácie a o prostriedkoch na ich dosiahnutie, v súvislosti s jednotným trhom a sociálnymi otázkami sú tieto informácie nedostatočné. Je to zvlášť poľutovaniahodné, keďže veľa opatrení navrhovaných v súvislosti s udržateľnosťou a digitalizáciou má ďalekosiahle dôsledky na jednotný trh a pracovníkov v doprave, na čo sa odkazuje v celom tomto stanovisku. V tejto súvislosti EHSV požaduje celostnejší a prierezovejší prístup, aby sa tak predišlo tomu, že stratégia bude len Pyrrhovým víťazstvom. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV víta skutočnosť, že v stratégii sa zdôrazňuje úloha žien v doprave a že bude „vo svojich politických iniciatívach týkajúcich sa dopravy riadne uplatňovať hľadisko rovnosti“, no zároveň vyjadruje poľutovanie nad tým, že neexistujú žiadne opatrenia, ktoré by tejto ambícii zodpovedali. Výmena osvedčených postupov a sieť ambasádorov pre rozmanitosť nestačia na to, aby sa v rámci dopravných politík EÚ uplatňoval prístup rodovej rovnosti. Dobré príklady opatrení sú súčasťou tematickej príručky v plánoch udržateľnej mestskej mobility o riešení rodovej rovnosti a zraniteľných skupín v plánoch udržateľnej mestskej mobility. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Väčšina plánovaných opatrení v rámci častí stratégie 1 až 3 (vízia, udržateľná mobilita a inteligentná mobilita) má úzky rozsah pôsobnosti zameraný najmä na technické otázky týkajúce sa environmentálnych vlastností vozidiel, lodí a lietadiel, zavedenia infraštruktúry pre alternatívne palivá, projektov priemyselného a digitálneho rozvoja, zdaňovania energie a internalizácie externých nákladov s cieľom uplatňovať zásadu „znečisťovateľ/používateľ platí“. Hlavné iniciatívy 3 a 4 sa zaoberajú legislatívnymi a nelegislatívnymi politickými opatreniami na podporu udržateľnej osobnej a nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zatiaľ čo sa navrhované opatrenia a míľniky zdajú byť pomerne konzistentné, pokiaľ ide o hlavné technické problémy, ktorými sa zaoberajú časti 1 až 3, EHSV vyjadruje pochybnosti o tom, či je rovnováha medzi technickými opatreniami a opatreniami dopravnej politiky vhodná na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV spochybňuje aj prístup, v rámci ktorého je na úplné pochopenie cieľov stratégie potrebný takmer 300-stranový pracovný dokument útvarov Komisie. Tento spôsob prezentácie a vysvetľovania stratégie neprispieva k tomu, aby bola prístupná a ľahko získala širokú podporu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V stratégii sa správne uvádza, že „ľudia sú jednoznačne tým najcennejším, čo toto odvetvie má, a bez podpory a zaangažovania pracovníkov v doprave sa udržateľná a inteligentná transformácia nebude môcť uskutočniť“. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV upozorňuje na osobitné obavy vidieckych oblastí v Európe v súvislosti s tým, že stanovené ciele v oblasti udržateľnej mobility možno dosiahnuť len za cenu výraznej zmeny životného štýlu. Proaktívne vyzýva Komisiu, aby sa vo svojom nadchádzajúcom oznámení o dlhodobej vízii pre vidiecke oblasti zaoberala kľúčovým prvkom mobility a zabezpečila cenovo dostupné alternatívy vhodné na daný účel a dostupné pre všetkých. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité získať pre plánovanú zelenú a digitálnu transformáciu širokú podporu všetkých zúčastnených strán v občianskej spoločnosti vrátane sociálnych partnerov. Znamená to tiež, že zásadný význam má sociálny rozmer vrátane dialógu o tom, ako čo najlepšie zvládnuť transformáciu a zabezpečiť, aby bola spoločensky prijateľná. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV je pripravený prispieť k dialógu s občianskou spoločnosťou s cieľom formovať a vykonávať stratégiu, pričom cieľom tohto stanoviska je prispieť do diskusie konkrétnymi návrhmi. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Udržateľná mobilita

| 4.1. | EHSV súhlasí s tým, že na dosiahnutie tejto systémovej zmeny sú potrebné tri piliere opatrení, a to konkrétne: „1. zvýšiť udržateľnosť všetkých druhov dopravy; 2. všeobecne sprístupniť udržateľné alternatívy v multimodálnom dopravnom systéme a 3. zaviesť správne stimuly na podporu tohto prechodu“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V záujme zvýšenia udržateľnosti všetkých druhov dopravy sa míľnik 1 zameriava na cieľ uviesť do roku 2030 do prevádzky 30 miliónov automobilov s nulovými emisiami a 80 000 nákladných vozidiel s nulovými emisiami, a to v porovnaní so súčasnými údajmi, ktoré svedčia o približne jednom milióne automobilov a 30 000 nákladných automobiloch (1). EHSV berie na vedomie, že investičné rozhodnutia týkajúce sa vozidiel používaných do roku 2030 sa prijmú teraz alebo čoskoro. Vzhľadom na cenové rozdiely, nedostatočnú infraštruktúru na nabíjanie resp. na dopĺňanie alternatívnych palív a životnosť vozidiel sa tento scenár javí byť príliš optimistický. Okrem toho sa zdá, že zatiaľ neexistuje jasná predstava o počte nabíjacích/čerpacích staníc potrebných na podporu plánovaného vozového parku. Varuje pred stanovovaním príliš ambicióznych cieľov, ktoré by mohli mať negatívny vplyv na dôveryhodnosť stratégie. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V stratégii sa jasne uvádza elektrina a vodík ako prioritná možnosť dekarbonizácie mobility. Pozorný prístup k mobilite s nulovými emisiami by mal zohľadňovať uhlíkovú stopu vozidiel počas celého ich životného cyklu (napr. v roku 2018 pochádzalo v EÚ iba 33 % elektriny z energie z obnoviteľných zdrojov) a mal by sa merať metódou „od zdroja ku kolesám“ (well-to-wheel). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV rozhodne podporuje prechod na udržateľnejšie dopravné riešenia a nabáda Európsku komisiu, aby rozvíjala tento prístup pomocou konkrétnych akčných bodov, ktoré podporujú aj nemotorizovanú dopravu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | V zelenej dohode sa uprednostňuje efektívne využívanie zdrojov prostredníctvom prechodu na čisté a obehové hospodárstvo, obnovy biodiverzity, zastavením degradácie verejných priestorov a znižovania znečistenia. Vzhľadom na túto skutočnosť EHSV opätovne zdôrazňuje, že v udržateľnej stratégii pre dopravu sa musí uprednostňovať využívanie pôdy šetriace infraštruktúru, zabezpečiť spravodlivé spoločné využívanie priestoru v mestách a aglomeráciách a efektívne využívať zdroje, najmä pokiaľ ide o kritické zdroje. Musia sa dodržiavať základné práva. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV víta, že Európska komisia bude ďalej spolupracovať s mestami a členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby všetky veľké a stredne veľké mestá zaviedli svoje vlastné plány udržateľnej mestskej mobility do roku 2030. Súčasný stav naznačuje, že k želanému nárastu počtu vypracovaných plánov udržateľnej mestskej mobility nedôjde bez vnútroštátnych rámcov a finančných nástrojov na vypracovanie a vykonávanie takýchto plánov. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Stratégia sa len stručne zaoberá riadením a politikou v oblasti parkovania. EHSV navrhuje ďalej rozvinúť túto otázku pomocou jasných akčných bodov, pričom by sa mal zohľadniť negatívny vplyv parkovísk v podobe straty priepustnosti pôdy v mestách. Dobré riadenie parkovania môže pomôcť uvoľniť cenné verejné priestory, zatraktívniť mestá, podporiť miestne hospodárstvo, znížiť premávku vozidiel a zlepšiť situáciu, pokiaľ ide o dopravné zápchy, bezpečnosť cestnej premávky a znečistenie ovzdušia. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Druhý pilier udržateľnej dopravy sa zameriava na dostupnosť alternatívnych druhov dopravy a v rámci multimodálneho prístupu na tento účel umožňuje výber spôsobu dopravy. Míľnikmi 4 až 8 sa stanovujú ciele do roku 2030 a do roku 2050 týkajúce sa výrazného posilnenia osobnej železničnej dopravy (zdvojnásobenie dopravy na vysokorýchlostných železniciach do roku 2030 a jej strojnásobenie do roku 2050) a nákladnej železničnej dopravy (zvýšenie o 50 % do roku 2030 a jej zdvojnásobenie do roku 2050). Stanovili sa aj ciele pre kolektívne cestovanie, vnútrozemskú vodnú dopravu a príbrežnú námornú dopravu, ako aj pre dosiahnutie 100 klimaticky neutrálnych miest do roku 2030. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV vyjadruje pochybnosti o tom, či je stratégia v súlade s prístupom, podľa ktorého sa rôzne druhy dopravy chápu ako kombinovaný zdroj, v ktorom sa v rámci multimodálneho dopravného systému podporuje spolupráca medzi jednotlivými druhmi dopravy na základe riešení s najlepšou environmentálnou a sociálnou stopou a najvyššou účinnosťou namiesto konkurencie medzi rôznymi spôsobmi dopravy. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | V tejto súvislosti EHSV vyzýva na rozsiahlejšie posúdenie udržateľnosti s cieľom plne začleniť sociálnu udržateľnosť. Navrhuje doplniť environmentálnu stopu v stratégii zavedením porovnateľnej „európskej pracovnej stopy v doprave“ pre zabezpečenie spravodlivých pracovných podmienok vrátane všetkých prvkov dôležitých pre zabránenie ďalšiemu zhoršovaniu, zaručenie spravodlivej konkurencie v rámci rôznych spôsobov dopravy a medzi nimi a predchádzanie ničivej konkurencii zavádzaním nesprávnych stimulov. Aby sa zabezpečili rovnaké podmienky pre všetky druhy dopravy, spravodlivé ceny na voľnom trhu musia zahŕňať spravodlivé náklady práce, ako sa zdôrazňuje v kapitole 6. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Je poľutovaniahodné, že rozvoj multimodálnych modelov prepravy tovaru založených na spolupráci medzi jednotlivými druhmi dopravy, na optimalizovaných environmentálnych vlastnostiach a na sociálnej udržateľnosti každého druhu dopravy a optimalizácii zdrojov prostredníctvom digitálnych platforiem a dodržiavania všetkých právnych predpisov v sociálnej oblasti nie je súčasťou míľnikov v rámci piliera inteligentnej mobility tejto stratégie. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | V míľniku 9 sa predpokladá, že námorná a železničná doprava by mali byť v roku 2030 schopné rovnocenne konkurovať cestnej doprave, a to bez spresnenia toho, ako sa má tento cieľ dosiahnuť, s výnimkou prípadnej internalizácie externých nákladov a zdaňovania pohonných hmôt. V skutočnosti chýba komplexnejšia stratégia na podporu železničnej nákladnej dopravy a príbrežnej námornej dopravy, v ktorej by sa okrem iného zohľadňovali vyššie náklady na železničnú dopravu a problémy súvisiace s presnosťou železničnej dopravy uvedené v priloženom pracovnom dokumente útvarov Komisie. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Cieľom míľnika 4 je, aby bolo plánované cestovanie do vzdialenosti 500 km v rámci EÚ do roku 2030 uhlíkovo neutrálne. Je potrebné prediskutovať vplyv na osobnú autobusovú dopravu a možný negatívny vplyv na udržateľnosť. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Štátna pomoc je dôležitá pri dosahovaní politických cieľov, ako je ekologizácia dopravy a zabezpečenie sociálnej dopravy. EHSV považuje za naliehavé prehodnotiť usmernenia o štátnej pomoci. Jedným z prvkov je územné hľadisko, napríklad v súvislosti so vzdialenými oblasťami. Ďalej upozorňuje na skutočnosť, že sa stále čaká na realizáciu požiadavky na úpravu usmernení pre štátnu pomoc v námornej doprave s cieľom zabezpečiť spravodlivé sociálne a hospodárske podmienky v sektore prístavov a zamestnanosť európskych námorníkov, ktorými sa má zabezpečiť sociálna udržateľnosť odvetvia námornej dopravy, ako aj na výzvu na rýchlejšie prijímanie opatrení ako v roku 2023. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV kritizuje skutočnosť, že v stratégii chýba hĺbková analýza zásadného prepojenia medzi jednotným trhom a politikou hospodárskej súťaže. Súhlasí s tým, že je potrebné viesť náležitú diskusiu o štátnej pomoci a dotáciách pre námornú dopravu a ich vplyve na sektor prístavov. Európski sociálni partneri spoločne vyjadrili svoje obavy z predĺženia platnosti nariadenia o skupinových výnimkách pre konzorciá, ktoré zhorší nerovnosť zaobchádzania medzi vlastníkmi lodí a zainteresovanými stranami v prístavoch a bude mať nepriaznivé účinky na prístavy EÚ (2). |
| --- | --- |

4.15.

5.   Inteligentná mobilita

| 5.1. | EHSV súhlasí s tým, že keďže inovácie budú formovať „budúcu mobilitu cestujúcich a nákladu [...], mal by sa zaviesť správny rámec a nástroje na zabezpečenie tohto prechodu, vďaka ktorému dopravný systém výrazne zvýši svoju efektivitu a udržateľnosť“. Považuje za nevyhnutné riadiť sa jednou z hlavných zásad: digitalizácia a automatizácia sú predovšetkým nástrojmi a nie samotnými cieľmi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | V tejto súvislosti EHSV víta ciele v oblasti digitalizácie a automatizácie stanovené v stratégii ako prostriedky na dosiahnutie cieľov udržateľnosti. Riešenie spoločenského a environmentálneho vplyvu umelej inteligencie, zásada ľudskej kontroly nad strojmi, ako aj získavanie osobných údajov a ich využívanie má zásadný význam a vyžaduje si rozsiahly dialóg. Ľudský faktor vo výskume, navrhovaní a zavádzaní digitálnych a automatizačných technológií je nevyhnutný pre úspešné využívanie týchto inovácií a musí byť založený na inkluzívnom sociálnom dialógu s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu. Je potrebné prijať prístup zameraný na človeka, pričom treba zohľadniť sociálne a environmentálne hľadiská a zaručiť, že nedôjde k zneužívaniu technológií. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV konštatuje, že v stratégii chýba odkaz na horizontálne iniciatívy zamerané na aspekty umelej inteligencie týkajúce sa bezpečnosti, zodpovednosti, základných práv a údajov a na balík právnych predpisov aktu o údajoch v oblasti kontroly a podmienok spoločného využívania údajov. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Ak sa EÚ má stať svetovým lídrom v rozvoji služieb a systémov CCAM, mali by sa dať jednoduchšie testovať pilotné služby v mestských dopravných systémoch na základe posúdenia vplyvu na bezpečnosť, ako aj konzultácie s občianskou spoločnosťou a sociálneho dialógu. Súčasné pilotné projekty sa testujú najmä v uzavretých dopravných systémoch (kampusy, priemyselné komplexy atď.). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV víta skutočnosť, že stratégia je zameraná na digitálnu transformáciu v rámci mestskej mobility vrátane MaaS, spoločných služieb, služieb na požiadanie a rozvoja sprostredkovateľských platforiem, ako aj na príležitosti a riziká v súvislosti s konceptmi udržateľnej a efektívnej dopravy, ktoré ponúka. Rovnako víta skutočnosť, že bod 38 sa správne zaoberá sociálnymi a bezpečnostnými problémami, keďže množstvo nových služieb mobility a sprostredkovateľských platforiem ponúka neisté formy zamestnania a nízke úrovne miezd, čo môže predstavovať problémy hospodárskej súťaže. V súvislosti s opatrením č. 23 sa „posúdenie potreby opatrení na zabezpečenie rovnakých podmienok pre miestnu osobnú dopravu na vyžiadanie a platformy pre jazdy na zavolanie“ neplánuje vykonať skôr ako v roku 2022. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Za platformy typu MaaS by mal prevziať zodpovednosť verejný sektor, aby sa zabezpečilo vykonávanie plánov udržateľnej mestskej mobility. K platformám typu MaaS mali mať prístup iba sociálne zodpovední poskytovatelia služieb mobility so spravodlivými a dôstojnými pracovnými podmienkami, a to aj so zreteľom na plánovanú legislatívu týkajúcu sa pracovníkov platforiem. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV víta iniciatívu EK týkajúcu sa právnych predpisov zameraných na riešenie pracovných podmienok pracovníkov platforiem a očakáva, že návrh zabezpečí predpoklad štatútu zamestnania a spravodlivé pracovné podmienky pre pracovníkov platforiem v doprave, ako sú služby prepravy na zavolanie alebo doručovacie služby. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EHSV zdôrazňuje obavy, že náklady na inteligentné riešenia mobility, vývoj a automatizácia umelej inteligencie by mohli potenciálne prehĺbiť rozdiely, keďže východiskový bod sa v jednotlivých členských štátoch líši. EHSV sa preto nazdáva, že ak má byť stratégia pre EÚ úspešná, tieto investičné priepasti sa musia preklenúť podporou riešení inteligentnej mobility v chudobnejších členských štátoch, ako aj presadzovaním sociálneho dialógu, sociálnych podmienok a prístupu zameraného na človeka. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Odolná mobilita

| 6.1. | Časť 4 o odolnej mobilite prichádza s tromi hlavnými iniciatívami – posilnenie jednotného trhu, zabezpečiť, aby bola mobilita vyvážená a spravodlivá pre všetkých a zlepšenie ochrany a bezpečnosti dopravy, a je doplnená míľnikmi 13 a 14. |
| --- | --- |

6.1.

Význam jednotného trhu

| 6.2. | EHSV súhlasí s prioritami stanovenými v súvislosti s potrebou dobudovať jednotný európsky dopravný priestor a posilniť jednotný trh, a to aj vzhľadom na skúsenosti nadobudnuté počas pandémie COVID-19, ako aj s potrebou pripraviť krízový pohotovostný plán. EHSV sa však domnieva, že vypracovanie takéhoto krízového pohotovostného plánu musí vychádzať zo seriózneho dialógu s organizovanou občianskou spoločnosťou a sociálneho dialógu a súhlasu sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV však vyjadruje poľutovanie nad tým, že napríklad dobudovanie jednotného európskeho dopravného priestoru a posilnenie jednotného trhu, význam včasného zavedenia siete TEN-T a rozvoj strategických hodnotových reťazcov, napríklad batérií a vodíka, ako aj súvisiace finančné potreby na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody a digitálnej transformácie v doprave, sa riešia spolu s inými dôležitými aspektmi, ako sú práva cestujúcich, záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme, sociálne podmienky pracovníkov v doprave a bezpečnosť a ochrana v doprave. To, že všeobecné záležitosti jednotného trhu a súvisiace sociálne otázky a otázky bezpečnosti sa v stratégii uvádzajú ako posledné, vzbudzuje zvláštny dojem. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EHSV sa domnieva, že obmedzenie míľnikov v tejto časti len na včasné zavedenie siete TEN-T a zníženie počtu úmrtí v dôsledku dopravy je mimoriadne neprimerané, keďže sa zameriava na posilnenie jednotného trhu a dobudovanie SETA vrátane zvýšenia efektívnosti umožnením optimálneho využívania kapacity, financovania modernizácie vozového parku, poskytovania štátnej pomoci, zlepšenia prepojenia a ochrany cestujúcich a ich práv. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EHSV berie na vedomie skutočnosť, že podľa vízie stratégie musí byť „kľúčovým cieľom dopravnej politiky EÚ“ dobre fungujúci jednotný trh odolný voči kríze, zatiaľ čo „ekologizácia mobility [je] novou licenciou pre rozvoj odvetvia dopravy“. Míľniky sa napríklad mohli doplniť o dokončenie dopravného jednotného trhu vrátane nových udržateľných a digitalizovaných obchodných modelov. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Je tiež poľutovaniahodné, že v stratégii sa neuvádzajú pretrvávajúce prekážky, ktoré bránia úplnej realizácii jednotného trhu v oblasti dopravy. Najmä v bode 4.3.3 pracovného dokumentu útvarov Komisie sa uvádza niekoľko problémov s fungovaním jednotného trhu, ktorými sa časť 4 nezaoberá. Podobným príkladom je aj bod 4.3.4, v ktorom je opísaných niekoľko sociálnych nedostatkov, ktoré nie sú predmetom tejto stratégie. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Je potrebné zlepšiť procesy lepšej právnej regulácie. EHSV trvá na tom, že v prípade každého opatrenia, ktoré sa uvádza v akčnom pláne alebo v iných dokumentoch, je potrebné vykonať komplexné posúdenie vplyvu (sociálneho, environmentálneho a hospodárskeho vplyvu vrátane posúdenia uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti) a uskutočniť prednostnú konzultáciu s uznávanými sociálnymi partnermi, ako sú napríklad zastupujúce organizácie schválené Komisiou. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Podobne, viacero opatrení uvedených v predchádzajúcich častiach tejto stratégie má jasný vplyv na jednotný trh. Týka sa to napríklad pozmeňovacích návrhov k smernici o hmotnostiach a rozmeroch nákladných vozidiel, pozmeňovacích návrhov k právnym predpisom v oblasti letectva a digitálnych platforiem. |
| --- | --- |

6.8.

Sociálny rozmer a pracovné podmienky

| 6.9. | Bezprecedentná kríza spôsobená pandémiou COVID-19 preukázala, že doprava je základnou službou. Zdôraznila tiež význam pracovníkov v doprave ako dôležitých pracovníkov a ich význam pre odolnosť dopravného systému. EHSV víta, že v porovnaní s predchádzajúcimi dokumentmi o dopravnej politike sa v stratégii výraznejšie oceňujú pracovníci v doprave a uznáva sa, že sú „tým najcennejším, čo toto odvetvie má“, „pričom niektorí bojujú s drsnými a neistými pracovnými podmienkami“. Vzhľadom na význam, ktorý sa pri vykonávaní súčasnej politiky EÚ prikladá sociálnemu pilieru, je však prekvapujúce, že sa sociálnemu rozmeru v doprave nevenuje žiadna osobitná časť. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | V stratégii sa ďalej uznávajú demografické problémy odvetvia a ťažkosti pri získavaní potrebných pracovníkov. Vedie to k záveru, že „zabezpečenie vyšších sociálnych noriem by priamo prispelo k zvráteniu súčasnej všeobecne nízkej atraktivity tohto odvetvia“. Ani stratégia, ani pracovný dokument útvarov Komisie, žiaľ, adekvátne neanalyzujú príčiny ťažkostí odvetvia dopravy pri získavaní pracovníkov. Nezohľadňujú skutočnosť, že dopravné politiky zamerané na jednotný trh nedokázali v posledných desaťročiach zabrániť zhoršeniu pracovných podmienok vo všetkých druhoch dopravy. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Vyhlásenia EK, že „zváži opatrenia v rámci rôznych druhov dopravy na posilnenie legislatívneho rámca týkajúceho sa podmienok zamestnancov“ a „[spustí iniciatívy] na zvýšenie atraktivity odvetvia dopravy [v rokoch] 2021 – 2023“, sú príliš nejednoznačné. Je preto ťažké pochopiť, prečo sa také prvky, ako sú spravodlivé pracovné podmienky a zvýšenie atraktivity tohto povolania, a to aj pre mladých ľudí a ženy, nepovažujú za hodné míľnikov. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Na odstránenie sociálneho dampingu vo všetkých druhoch dopravy sú potrebné konkrétne legislatívne iniciatívy. Zásada rovnakej odmeny za rovnakú prácu na rovnakom pracovisku sa musí uplatňovať vo všetkých druhoch dopravy (vysielanie vysoko mobilných pracovníkov) alebo pri ochrane pracovných miest a nadobudnutých práv zamestnancov, ktorí boli dotknutí zmenou prevádzkovateľa v dôsledku verejnej súťaže pre rôzne druhy dopravy. EHSV preto vidí naliehavú potrebu vytvoriť sociálnu pracovnú skupinu pre dopravu, ktorá bude zahŕňať všetky relevantné GR, ako sú MOVE, EMPL a GR pre hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

6.12.

Sociálne náklady a udržateľnosť

| 6.13. | Sociálny damping a nekalé praktiky v jednom odvetví vedú k narušeniam v ďalších odvetviach. Neisté pracovné podmienky a nedostatočné presadzovanie právnych predpisov v sociálnej oblasti narúšajú cenové signály a výber spôsobu dopravy. EHSV zdôrazňuje potrebu iniciatívy, ktorá by okrem internalizácie všetkých externých nákladov zahŕňala aj náklady práce ako súčasť spravodlivej cenovej politiky pre udržateľné dopravné služby. Spravodlivé ceny na voľnom trhu dopravných služieb musia zahŕňať životné minimum, rovnakú odmenu za rovnakú prácu na rovnakom mieste, zdravotnú starostlivosť a sociálne zabezpečenie a investície do zdravých pracovísk, kvalifikácií a odbornej prípravy. Jedným z opatrení, ktoré by však ani zďaleka nebolo dostatočné, by mohlo byť doplnenie „pracovnej stopy“ do odporúčaní týkajúcich sa uhlíkovej stopy v opatreniach č. 28 a 34, ako sú vymedzené v bode 4.6. V prípade cien za verejnú dopravu existuje náhrada za záväzok vyplývajúci zo služieb. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | EHSV zdôrazňuje význam kolektívneho vyjednávania a jeho úlohu pri stanovovaní úrovne miezd, a preto trvá na tom, že toto kolektívne vyjednávanie sa musí posilniť, a to najmä vo veľmi fragmentovanom odvetví dopravy a vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

6.14.

Spravodlivá digitálna transformácia

| 6.15. | EHSV víta skutočnosť, že v stratégii sa náležite zohľadňujú riziká a príležitosti digitálnej transformácie pre zamestnanosť a potreba spravodlivého prechodu v prípade pracovníkov v doprave. V opatrení č. 69 sa však uvádza, že „[odporúčania týkajúce] sa prechodu na automatizáciu a digitalizáciu, ako aj dosahu tohto prechodu na pracovnú silu v doprave“ nebudú uverejnené skôr ako v roku 2023. Nezohľadňuje sa tým skutočnosť, že digitalizácia a automatizácia už prebiehajú a že je potrebné prijať naliehavé kroky. Napríklad míľnikom 13 sa stanovuje cieľ „zaviesť automatizovanú mobilitu vo veľkom rozsahu [do roku 2030]“. |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | Úspešné investície do digitálnych technológií musia byť od začiatku založené na participatívnom sociálnom dialógu. Príkladom osvedčených postupov je napríklad kolektívna zmluva CBA Future – Shaping automation socially and in a co-determined way prevádzkovateľa kontajnerových terminálov EUROGATE v Nemecku, vrátane jeho troch terminálov v Hamburgu, Bremerhavene a Wilhelmshavene (3). Tento dialóg musí zahŕňať aj diskusiu o účele digitalizácie a automatizácie (napr. zvýšenie efektivity v porovnaní s nadmernou kapacitou), cieľ prijať zodpovedajúce opatrenia na zaručenie bezpečnejších a zdravších pracovísk, zachovania zamestnanosti a primeraného podielu na raste produktivity pracovníkov. |
| --- | --- |

6.16.

| 6.17. | Európski sociálni partneri v mestskej verejnej doprave nedávno na európskej úrovni podpísali spoločné odporúčania o digitálnej transformácii v mestskej verejnej doprave (4). Presadzujú inkluzívny a participatívny prístup k digitálnej transformácii, ktorým sa zabezpečí istota zamestnania a zručnosti v rámci digitálnej transformácie, využije digitálna transformácia na zlepšenie pracovných podmienok a rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a zabezpečí ochrana údajov, súkromie a dôstojnosť. Stratégie by mali vždy zabezpečiť, aby podniky aj pracovníci mali prospech zo zavedenia digitálnych technológií, a to aj prostredníctvom podielu na raste produktivity. |
| --- | --- |

6.17.

| 6.18. | EK by mala v spolupráci so sociálnymi partnermi bezodkladne prijať kroky na zabezpečenie spravodlivej transformácie na automatizáciu a digitalizáciu, pri „ktorej sa na nikoho nezabudne“. |
| --- | --- |

6.18.

Bezpečnosť a ochrana v doprave

| 6.19. | Pokiaľ ide o bezpečnosť dopravy, cieľom míľnika 14 je dosiahnuť do roku 2050 takmer nulovú úmrtnosť vo všetkých druhoch dopravy, pričom najväčšie obavy vyvoláva počet smrteľných nehôd v cestnej doprave. Stratégia EÚ v oblasti bezpečnosti cestnej premávky z roku 2018 však nezahŕňa odvetvie profesionálnej cestnej dopravy a nerieši ani otázku únavy vodičov ako „chronického ochorenia“ a významného faktoru pri nehodách. |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | V tejto súvislosti EHSV vyjadruje vážne obavy, pokiaľ ide o novú iniciatívu EK o pravidlách týkajúcich sa času jazdy a odpočinku pre vodičov autobusov a autokarov a upozorňuje na správu, ktorú má EK predložiť Rade a Parlamentu. Akékoľvek predĺženie pracovného času a času jazdy v tomto odvetví by bolo v rozpore s politickými cieľmi nariadenia (ES) č. 561/2006 (5) a viedlo by k ďalšiemu ohrozeniu bezpečnosti cestujúcich a ostatných účastníkov cestnej premávky, ako aj pracovných podmienok vodičov autobusov a autokarov. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | EHSV podporuje plánované opatrenia na zvýšenie bezpečnosti, a najmä skutočnosť, že sa uvažuje o prijatí opatrení na riešenie kybernetických hrozieb. |
| --- | --- |

6.21.

7.   Význam silnej verejnej služby

| 7.1. | EHSV opätovne zdôrazňuje, že úlohou verejnej politiky je zabezpečiť udržateľný systém mestskej dopravy, v ktorom sa presadzujú ciele v oblasti klímy, ale aj verejného zdravia, bezpečnosti na cestách a spravodlivého spoločného využívania mestského priestoru. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Vo vízii Európskej komisie sa správne zdôrazňuje, že „je veľmi dôležité, aby bola mobilita prístupná a cenovo dostupná pre všetkých, aby boli lepšie prepojené vidiecke a vzdialené regióny“. EHSV trvá na tom, aby sa zabezpečila dostupnosť verejných služieb s podporou právneho rámca ako základ pre udržateľnú a cenovo dostupnú mobilitu. To si vyžaduje vyššiu a environmentálne a sociálne lepšiu kompenzáciu za záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme prostredníctvom finančnej podpory a zavedenia finančných nástrojov vlád, regiónov a obcí. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Aby sa zabránilo chudobe v doprave, je nevyhnutné zabezpečiť prístup k cenovo dostupnej verejnej doprave ako udržateľnej alternatíve k individuálnym spôsobom dopravy. To má mimoriadny význam najmä vo vidieckych oblastiach. Spoločné služby a služby na požiadanie môžu zároveň doplniť ponuku verejnej dopravy najmä v týchto oblastiach pod podmienkou poskytovania kvalitných pracovných podmienok. Okrem toho treba venovať väčšiu pozornosť nemotorizovanej aktívnej doprave, chôdzi a bicyklovaniu a viac investovať do bezpečnej kvalitnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Verejná doprava je dôležitá pre sociálne začlenenie a kvalitnú miestnu zamestnanosť. V stratégii sa kladie príliš veľký dôraz na technologické aspekty digitalizácie, mikromobility a nových služieb mobility. V novej vízii sa nesmie zabúdať na skutočnosť, že inteligentná mobilita by mala byť skôr nástrojom ako cieľom. |
| --- | --- |

7.4.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Pracovný dokument útvarov Komisie SWD (2020) 331, oddiel 4.1.1, strana 81 a nasl.

1

(2)  Európski sociálni partneri adresovali túto výzvu komisárke Valeanovej a komisárovi Schmitovi.

2

(3)  Kolektívna zmluva uzavretá v roku 2019 medzi spoločnosťou EUROGATE a Nemeckým odborovým zväzom (ver.di) zahŕňa všetky nemecké dcérske spoločnosti skupiny vrátane kontajnerových terminálov, údržby, železničnej spoločnosti a ďalších obchodných jednotiek v Nemecku. Zriadená komisia pre automatizáciu je informovaná o akýchkoľvek hardvérových alebo softvérových projektoch v rámci spoločnosti, a to aj v prípade, že nemajú priamy vplyv na pracovné miesta. Súčasťou kolektívnej zmluvy so spoločnosťou EUROGATE je aj vylúčenie súvisiacej reštrukturalizácie zamestnanosti do roku 2025.

3

(4)  Digital Transformation and Social Dialogue in Urban Public Transport (UPT) in Europe, spoločné odporúčania európskych sociálnych partnerov v mestskej verejnej doprave (ETF a UITP), podpísané v marci 2021.

4

Digital Transformation and Social Dialogue in Urban Public Transport (UPT) in Europe, spoločné odporúčania európskych sociálnych partnerov v mestskej verejnej doprave (ETF a UITP), podpísané v marci 2021.

(5)  Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 1

5

---

PRÍLOHA

Tieto pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté:

Bod 4.14 (súvisí s vypustením bodu 1.15)

Vypustiť

| | Štátna pomoc je dôležitá pri dosahovaní politických cieľov, ako je ekologizácia dopravy a zabezpečenie sociálnej dopravy. EHSV považuje za naliehavé prehodnotiť usmernenia o štátnej pomoci. Jedným z prvkov je územné hľadisko, napríklad v súvislosti so vzdialenými oblasťami. Ďalej upozorňuje na skutočnosť, že sa stále čaká na realizáciu požiadavky na úpravu usmernení pre štátnu pomoc v námornej doprave s cieľom zabezpečiť spravodlivé sociálne a hospodárske podmienky v sektore prístavov a zamestnanosť európskych námorníkov, ktorými sa má zabezpečiť sociálna udržateľnosť odvetvia námornej dopravy, ako aj na výzvu na rýchlejšie prijímanie opatrení ako v roku 2023. |
| --- | --- |

Štátna pomoc je dôležitá pri dosahovaní politických cieľov, ako je ekologizácia dopravy a zabezpečenie sociálnej dopravy. EHSV považuje za naliehavé prehodnotiť usmernenia o štátnej pomoci. Jedným z prvkov je územné hľadisko, napríklad v súvislosti so vzdialenými oblasťami. Ďalej upozorňuje na skutočnosť, že sa stále čaká na realizáciu požiadavky na úpravu usmernení pre štátnu pomoc v námornej doprave s cieľom zabezpečiť spravodlivé sociálne a hospodárske podmienky v sektore prístavov a zamestnanosť európskych námorníkov, ktorými sa má zabezpečiť sociálna udržateľnosť odvetvia námornej dopravy, ako aj na výzvu na rýchlejšie prijímanie opatrení ako v roku 2023.

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 77 |
| --- | --- |
| Proti: | 123 |
| Zdržalo sa: | 27 |

Za:

77

Proti:

123

Zdržalo sa:

27

Bod 1.15 (súvisí s vypustením bodu 4.14)

Vypustiť

| | Štátna pomoc je dôležitá pri dosahovaní politických cieľov, ako je ekologizácia dopravy a zabezpečenie sociálnej dopravy. EHSV považuje za naliehavé prehodnotiť usmernenia o štátnej pomoci, najmä usmernenia o štátnej pomoci pre námornú dopravu, aby sa zabezpečili spravodlivé sociálne a hospodárske podmienky v sektore prístavov a zamestnanosť európskych námorníkov. |
| --- | --- |

Štátna pomoc je dôležitá pri dosahovaní politických cieľov, ako je ekologizácia dopravy a zabezpečenie sociálnej dopravy. EHSV považuje za naliehavé prehodnotiť usmernenia o štátnej pomoci, najmä usmernenia o štátnej pomoci pre námornú dopravu, aby sa zabezpečili spravodlivé sociálne a hospodárske podmienky v sektore prístavov a zamestnanosť európskych námorníkov.

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

Pozmeňovací návrh bol zamietnutý na základe hlasovania o bode 4.14, s ktorým súvisel.

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/170 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/170

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii a o zrušení smernice (EÚ) 2016/1148 a návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o odolnosti kritických subjektov

[COM(2020) 823 final – 2020/0359(COD) – COM(2020) 829 final – 2020/0365(COD)]

(2021/C 286/28)

| Spravodajca: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Maurizio MENSI

| Konzultácia | Európsky parlament, 21. 1. 2021 – 11. 2. 2021
  Rada, 26. 1. 2021 – 19. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 14. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 243/0/5 |

Konzultácia

Európsky parlament, 21. 1. 2021 – 11. 2. 2021

Rada, 26. 1. 2021 – 19. 2. 2021

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

14. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

243/0/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV oceňuje úsilie Komisie o zvýšenie odolnosti verejných a súkromných subjektov voči hrozbám vyplývajúcim z incidentov, kybernetických a fyzických útokov a súhlasí s tým, že je potrebné inkluzívnym spôsobom posilniť priemyselnú a inovačnú kapacitu EÚ v súlade so stratégiou založenou na štyroch pilieroch, ktorými sú ochrana údajov, základné práva, bezpečnosť a kybernetická bezpečnosť. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV však konštatuje, že vzhľadom na významnosť a citlivosť cieľov, ktoré sledujú oba návrhy, by nariadenie bolo bývalo vhodnejším legislatívnym nástrojom než smernica. Navyše nie sú uvedené žiadne dôvody, pre ktoré Komisia neuvažovala o zahrnutí tejto hypotézy medzi rôzne zvažované možnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV konštatuje, že niektoré z ustanovení týchto dvoch návrhov smernice sa prekrývajú, keďže sú úzko prepojené a vzájomne sa dopĺňajú a týkajú sa v jednom prípade najmä profilov kybernetickej bezpečnosti a v druhom fyzickej bezpečnosti. Žiada preto, aby sa v záujme zjednodušenia a funkčnej koncentrácie zvážilo, či by sa dali tieto dva návrhy zlúčiť do jedného textu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV súhlasí s navrhovaným prístupom na prekonanie rozlišovania medzi prevádzkovateľmi základných služieb a poskytovateľmi digitálnych služieb, ktoré sa použilo v pôvodnej smernici o bezpečnosti sietí a informačných systémov (smernica NIS), ale poukazuje na to, že pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, mali by sa poskytnúť presnejšie a jasnejšie údaje na určenie toho, kto je povinný dodržiavať smernicu. Predovšetkým by sa mali presnejšie vymedziť rozlišovacie kritériá medzi „kľúčovými“ a „dôležitými“ subjektmi, ako aj požiadavky, ktoré sa majú splniť, aby sa zabránilo rozdielnym prístupom na vnútroštátnej úrovni, ktoré by viedli k prekážkam hospodárskej súťaže a voľného pohybu tovaru a služieb, ako aj riziku znevýhodnenia podnikov a ochromenia obchodu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že vzhľadom na očakávanú objektívnu zložitosť systému vymedzeného týmito dvoma návrhmi je dôležité, aby Komisia presne objasnila rozsah pôsobnosti týchto dvoch súborov pravidiel, najmä ak rôzne ustanovenia súčasne regulujú tú istú situáciu alebo ten istý subjekt. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV konštatuje, že jasnosť každého legislatívneho ustanovenia je neodmysliteľným cieľom spoločne so snahou zmenšiť byrokraciu a roztrieštenosť zjednodušením postupov, bezpečnostných požiadaviek a požiadaviek na oznamovanie incidentov. Aj na tento účel by mohlo byť vhodné zlúčiť oba návrhy smerníc do jedného textu v prospech občanov a podnikov a vyhnúť sa občas komplikovanému výkladu a uplatňovaniu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV uznáva zásadnú úlohu riadiacich orgánov „kľúčových“ a „dôležitých“ subjektov, ktorých členovia sú povinní pravidelne absolvovať osobitné kurzy odbornej prípravy, aby získali dostatočné vedomosti a zručnosti na rozpoznávanie a zvládanie rôznych kybernetických rizík a posudzovanie ich vplyvu, ako sa zdôrazňuje v návrhu smernice. V tejto súvislosti usudzuje, že v návrhu by sa mal uviesť minimálny obsah takýchto vedomostí a zručností, aby sa na európskej úrovni poskytli usmernenia o tom, ktoré odborné zručnosti sa považujú za primerané, a zabránilo tomu, že obsah rôznych kurzov odbornej prípravy sa bude v jednotlivých krajinách líšiť. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV súhlasí s dôležitou úlohou agentúry ENISA v celkovom inštitucionálnom a operačnom usporiadaní kybernetickej bezpečnosti na európskej úrovni. V tejto súvislosti sa domnieva, že okrem správy o stave kybernetickej bezpečnosti v Únii vypracúvanej každé dva roky by tento orgán mal online uverejňovať aj pravidelné a aktuálne informácie o kybernetických bezpečnostných incidentoch, a to popri špecifických oznámeniach pre jednotlivé odvetvia, s cieľom poskytnúť dodatočný užitočný informačný nástroj, ktorý umožní zainteresovaným subjektom, ktorých sa týka smernica NIS 2, lepšie chrániť svoje podniky. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV súhlasí s návrhom poveriť agentúru ENISA úlohou zriadiť európsky register zraniteľností a domnieva sa, že informovanie o závažných zraniteľných miestach a incidentoch by malo byť povinné, a nie dobrovoľné, aby sa stalo užitočným nástrojom aj pre obstarávateľov v postupoch verejného obstarávania na európskej úrovni vrátane produktov a technológií 5G. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Nová európska stratégia kybernetickej bezpečnosti bola predstavená 16. decembra 2020 spoločne s dvomi legislatívnymi návrhmi: revíziou smernice (EÚ) 2016/1148 (1) o bezpečnosti sietí a informačných systémov (smernica NIS 2) a novou smernicou o odolnosti kritických subjektov. Cieľom stratégie, ktorá je kľúčovým prvkom oznámenia s názvom „Formovanie digitálnej budúcnosti Európy“ (2), Plánu obnovy pre Európu a Stratégie EÚ pre bezpečnostnú úniu, je posilniť kolektívnu odolnosť Európy proti kybernetickým hrozbám a zabezpečiť, aby mohli všetci občania a podniky využívať spoľahlivé a bezpečné digitálne služby a nástroje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Je potrebné aktualizovať existujúce opatrenia na úrovni EÚ na ochranu kritických služieb a infraštruktúr pred kybernetickými a fyzickými rizikami. So zvyšujúcou sa digitalizáciou a čoraz väčším prepojením sa riziká v oblasti kybernetickej bezpečnosti stále menia. Preto je potrebné revidovať existujúci regulačný rámec v súlade s bezpečnostnou stratégiou EÚ, pričom treba prekonať dichotómiu medzi online a offline a prístup založený na striktne oddelenom posudzovaní problematiky. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Oba návrhy smernice sa vzťahujú na širokú škálu oblastí a riešia súčasné a budúce riziká, online aj offline, vyplývajúce z kybernetických a kriminálnych útokov, prírodných katastrof a iných incidentov, pričom vychádzajú aj zo skúseností z prebiehajúcej pandémie, ktorá poukázala na to, že spoločnosti a hospodárstva čoraz závislejšie od digitálnych technológií sú zraniteľné a vystavené rýchlo sa vyvíjajúcim a rastúcim kybernetickým hrozbám, čo platí najmä pre skupiny, ktorým hrozí sociálne vylúčenie, ako sú ľudia so zdravotným postihnutím. To viedlo EÚ k tomu, že navrhla opatrenia na ochranu globálneho a otvoreného kybernetického priestoru, ale na základe solídnych záruk bezpečnosti, technologickej suverenity a popredného postavenia, a to rozvíjaním operačných spôsobilostí na predchádzanie možným hrozbám, na odrádzanie od nich a na aktívnejšiu reakciu na ne pri súčasnom rešpektovaní výsad členských štátov v oblasti národnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Návrh revízie smernice o sieťovej a informačnej bezpečnosti (NIS)

| 3.1. | Cieľom smernice NIS (EÚ) 2016/1148, prvého „horizontálneho“ regulačného nástroja EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti, bolo zlepšiť odolnosť sietí a informačných systémov v Únii voči kybernetickým rizikám. Napriek dobrým dosiahnutým výsledkom však smernica NIS ukázala isté svoje limity v prípadoch, kde digitálna transformácia spoločnosti (posilnená krízou spôsobenou pandémiou COVID-19) rozšírila panorámu hrozieb a zvýraznila zraniteľnosť našich čoraz prepojenejších spoločností voči závažným a nepredvídaným rizikám. Objavili sa nové výzvy, ktoré si vyžadujú prispôsobené a inovačné reakcie. Výsledky rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými stranami poukázali na nedostatočnú úroveň kybernetickej bezpečnosti európskych podnikov, nejednotné uplatňovanie pravidiel štátmi v rôznych odvetviach a nedostatočné pochopenie hlavných hrozieb a výziev. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Návrh smernice NIS 2 je úzko spätý s ďalšími dvoma iniciatívami: návrhom nariadenia o digitálnej prevádzkovej odolnosti finančného sektora (akt o digitálnej prevádzkovej odolnosti – Digital Operational Resilience Act, DORA) a návrhom smernice o kritických subjektoch (ďalej „smernica CER“), ktorou sa rozsah pôsobnosti smernice 2008/114/ES (3), ktorá sa vzťahovala na energetiku a dopravu, rozširuje na nové sektory so zameraním napríklad na zdravotníctvo a subjekty pôsobiace vo výskume a vývoji liekov. Smernica CER, ktorej sektorový rozsah pôsobnosti je rovnaký ako rozsah pôsobnosti smernice NIS 2 pre kľúčové subjekty (príloha 1 k smernici NIS 2), presúva svoje zameranie z ochrany konkrétnych štruktúr na odolnosť subjektov, ktoré ich prevádzkujú, a prechádza od identifikácie európskych kritických infraštruktúr s cezhraničným rozmerom na identifikáciu kritickej infraštruktúry na vnútroštátnej úrovni. Smernica NIS 2 je takisto koherentná a komplementárna vo vzťahu k iným existujúcim právnym nástrojom, ako je európsky kódex elektronických komunikácií, všeobecné nariadenie o ochrane údajov a nariadenie eIDAS o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Návrh smernice NIS 2 sa v súlade s Programom regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) zameriava na zníženie regulačného zaťaženia pre príslušné orgány, ako aj nákladov na dodržiavanie predpisov pre verejné a súkromné subjekty, a modernizuje príslušný právny rámec. Takisto posilňuje bezpečnostné požiadavky uložené podnikom, rieši bezpečnosť dodávateľských reťazcov, racionalizuje oznamovacie povinnosti, zavádza prísnejšie opatrenia dohľadu pre vnútroštátne orgány a usiluje sa o harmonizáciu sankčných režimov v členských štátoch. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Smernica NIS 2 takisto prispieva k zvyšovaniu výmeny informácií a spolupráce pri riadení kybernetických kríz na vnútroštátnej a európskej úrovni. Odstraňuje sa rozlišovanie medzi prevádzkovateľmi základných služieb a poskytovateľmi digitálnych služieb podľa smernice NIS. Jej rozsah pôsobnosti zahŕňa stredné až veľké spoločnosti v odvetviach identifikovaných na základe ich kritického významu pre hospodárstvo a spoločnosť. Tieto subjekty, či už verejné alebo súkromné, sú rozdelené na „kľúčové“ a „dôležité“, ktoré podliehajú rôznym režimom dohľadu. Ponecháva sa však na členské štáty, aby zvážili aj zahrnutie menších subjektov s vysoko rizikovými profilmi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vytvorí sa nová sieť celoeurópskych bezpečnostných operačných centier založených na umelej inteligencii, ktoré budú predstavovať plnohodnotný „ochranný kybernetickobezpečnostný štít“ schopný odhaliť známky kybernetického útoku v dostatočnom predstihu, aby sa dalo zasiahnuť ešte pred vznikom škody. Význam umelej inteligencie pre kybernetickú bezpečnosť sa zdôrazňuje aj v správe Komisie pre národnú bezpečnosť USA (NSCAI) o umelej inteligencii, ktorá bola predložená 1. marca 2021. V dôsledku toho budú mať členské štáty a prevádzkovatelia kritickej infraštruktúry priamy prístup k informáciám o hrozbách v rámci európskej bezpečnostnej siete v podobe „spravodajských informácií o hrozbách“ (Threat Intelligence). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komisia takisto rieši problém bezpečnosti dodávateľského reťazca a vzťahov s dodávateľmi: členské štáty môžu v spolupráci s Komisiou a agentúrou ENISA vykonať koordinované odvetvové posúdenia rizík dodávateľského reťazca na základe prístupu, ktorý sa úspešne použil v prípade sietí 5G podľa odporúčania z 26. marca 2019 (4). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Návrhom sa posilňujú a racionalizujú povinnosti podnikov v oblasti bezpečnosti a oznamovania zavedením spoločného prístupu k riadeniu rizík s minimálnym zoznamom základných bezpečnostných prvkov, ktoré sa majú uplatňovať. Navrhujú sa presnejšie ustanovenia o postupe oznamovania incidentov, obsahu správ a lehotách. V tejto súvislosti sa v návrhu ustanovuje dvojfázový postup: podniky majú 24 hodín na predloženie prvej súhrnnej správy, po ktorej do jedného mesiaca nasleduje podrobná záverečná správa. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Od členských štátov sa očakáva, že stanovia vnútroštátne orgány zodpovedné za krízové riadenie s osobitnými plánmi a novou sieťou pre operačnú spoluprácu, Európskou sieťou styčných organizácií pre kybernetické krízy (EU Cyber Crisis Liaison Organisation Network, EU-CyCLONe). Posilnila sa úloha skupiny pre spoluprácu pri vymedzovaní strategických rozhodnutí a vytvoril sa register odhalených zraniteľností v EÚ pod správou agentúry ENISA. Zvyšuje sa aj výmena informácií a posilňuje spolupráca medzi orgánmi členských štátov vrátane operačnej spolupráce v oblasti riadenia kybernetických kríz. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Zavádzajú sa prísnejšie opatrenia dohľadu pre vnútroštátne orgány, prísnejšie požiadavky na presadzovanie a je snaha harmonizovať sankčné režimy vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V tejto súvislosti sa v návrhu smernice stanovuje zoznam správnych sankcií za porušenie povinností v oblasti riadenia kybernetickobezpečnostných rizík a oznamovania. Zavádzajú sa ustanovenia o zodpovednosti fyzických osôb, ktoré zastávajú pozície ako zástupcovia alebo vo vedení spoločností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice. V tomto zmysle návrh zlepšuje spôsob, akým EÚ predchádza rozsiahlym incidentom a krízam v oblasti kybernetickej bezpečnosti, riadi ich a reaguje na ne, a to stanovením jasnej zodpovednosti, primeraným plánovaním a posilnenou spoluprácou na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Členské štáty boli uspôsobené, aby dokázali spoločne monitorovať vykonávanie pravidiel EÚ a v prípade cezhraničných problémov si navzájom pomáhať, nadviazať štruktúrovanejší dialóg so súkromným sektorom, koordinovať zverejňovanie zraniteľných miest softvéru a hardvéru uvádzaného na vnútorný trh, koordinovane posudzovať bezpečnostné riziká a hrozby súvisiace s novými technológiami, ako to bolo v prípade technológie 5G. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Návrh smernice o odolnosti kritických subjektov

| 4.1. | EÚ v roku 2006 zriadila Európsky program na ochranu kritickej infraštruktúry (EPCIP) a v roku 2008 prijala smernicu o európskych kritických infraštruktúrach (ďalej len „smernica ECI“), ktorá sa vzťahovala na energetiku a dopravu. Tak v stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu na roky 2020 – 2025 (5), ktorú prijala Európska komisia, ako aj v nedávno prijatom programe boja proti terorizmu sa zdôrazňuje význam zabezpečenia odolnosti kritickej infraštruktúry voči fyzickým a digitálnym rizikám. Z hodnotenia vykonávania smernice ECI uskutočneného v roku 2019, ako aj zo zistení posúdenia vplyvu tohto návrhu však vyplynulo, že existujúce európske a vnútroštátne opatrenia dostatočne nezaručujú, aby boli prevádzkovatelia schopní riešiť súčasné riziká. Preto Rada a Európsky parlament vyzvali Komisiu, aby prehodnotila súčasný prístup k ochrane kritickej infraštruktúry. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V Stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu, ktorú Komisia prijala 24. júla 2020, sa uznala čoraz väčšia vzájomná prepojenosť a závislosť fyzických a digitálnych infraštruktúr, pričom sa zdôraznila potreba ucelenejšieho a konzistentnejšieho prístupu medzi smernicou ECI a smernicou NIS. V tomto zmysle navrhovaná smernica CER, ktorá tvorí rovnaký referenčný rámec ako smernica NIS 2 pre kľúčové subjekty, rozširuje pôvodný rozsah pôsobnosti smernice Rady 2008/114/ES, ktorá sa obmedzuje na energetiku a dopravu, na odvetvia bankovníctva, infraštruktúry finančného trhu, zdravotníctva, pitnej vody, odpadovej vody, digitálnej infraštruktúry, verejnej správy a vesmírneho priestoru, a takisto zavádza jasnú zodpovednosť, primerané plánovanie a posilnenú spoluprácu. V tejto súvislosti by sa mal vytvoriť referenčný rámec pre všetky riziká a členské štáty by mali byť podporované v ich úsilí zabezpečiť, aby boli kritické subjekty schopné predchádzať a odolávať incidentom a absorbovať ich následky bez ohľadu na to, či riziká vyplývajú z prírodných nebezpečenstiev, nehôd, terorizmu, vnútorných hrozieb alebo núdzových situácií v oblasti verejného zdravia, ako je napríklad tá súčasná. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Od každého členského štátu sa vyžaduje, aby prijal národnú stratégiu na zabezpečenie odolnosti kritických subjektov, aby vykonával pravidelné hodnotenia rizík a na tomto základe identifikoval kritické subjekty. Na druhej strane sa vyžaduje od kritických subjektov, aby vykonávali posúdenia rizík, prijali primerané technické a organizačné opatrenia na zvýšenie odolnosti a oznamovali incidenty vnútroštátnym orgánom. Subjekty, ktoré poskytujú služby do viac ako tretiny členských štátov, resp. vo viac ako tretine z nich, podliehajú osobitnému dohľadu, ktorý zahŕňa osobitné poradné misie organizované Komisiou. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V navrhovanej smernici CER sa predpokladajú rôzne formy podpory pre členské štáty a kritické subjekty, prehľad rizík na úrovni EÚ, najlepšie postupy a metodiky, ako aj odborná príprava a cvičenia na testovanie odolnosti kritických subjektov. Systém cezhraničnej spolupráce zahŕňa aj expertnú skupinu ad hoc, skupinu pre odolnosť kritických subjektov, fórum pre strategickú spoluprácu a výmenu informácií medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Návrhy na zmenu predloženého legislatívneho návrhu

| 5.1. | EHSV oceňuje úsilie Komisie o zvýšenie odolnosti verejných a súkromných subjektov voči hrozbám vyplývajúcim z incidentov, kybernetických a fyzických útokov. Je to obzvlášť dôležité a relevantné najmä vzhľadom na rýchlu digitálnu transformáciu vyvolanú pandémiou COVID-19. Súhlasí tiež s tým, že ako sa uvádza v oznámení s názvom „Formovanie digitálnej budúcnosti Európy“, Európa by mala využívať výhody digitálneho veku a posilňovať svoj priemysel s osobitným dôrazom na malé a stredné podniky a svoju schopnosť inovovať inkluzívnym spôsobom v súlade so stratégiou založenou na štyroch pilieroch, ktorými sú ochrana údajov, základné práva, bezpečnosť a kybernetická bezpečnosť ako základné predpoklady pre spoločnosť založenú na moci údajov. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | So zreteľom na výsledky posúdenia vplyvu a konzultácie, ktoré predchádzali návrhu smernice NIS 2, a vzhľadom na opakovane zdôraznený cieľ zabrániť fragmentácii pravidiel prijatých na vnútroštátnej úrovni, ako sa to požaduje aj v oznámení zo 4. októbra 2017 o implementácii smernice NIS (6), však EHSV konštatuje, že nie sú uvedené žiadne dôvody, pre ktoré Komisia neuvažovala o navrhnutí prijatia nariadenia namiesto smernice, a to ani medzi zvažovanými možnosťami. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV konštatuje, že niektoré z ustanovení týchto dvoch návrhov smernice sa prekrývajú, keďže sú úzko prepojené a vzájomne sa dopĺňajú a týkajú sa v jednom prípade najmä profilov kybernetickej bezpečnosti a v druhom fyzickej bezpečnosti. Treba tiež poznamenať, že kritické subjekty uvedené v smernici CER sa týkajú rovnakých sektorov a zhodujú sa s „kľúčovými“ subjektmi podľa smernice NIS 2 (7). Okrem toho sa na všetky kritické subjekty, na ktoré sa vzťahuje smernica CER, vzťahujú požiadavky kybernetickej bezpečnosti podľa smernice NIS 2. Oba návrhy obsahujú aj niekoľko preklenovacích ustanovení s cieľom zabezpečiť prepojenie: ustanovenia o posilnenej spolupráci medzi orgánmi, výmena informácií o činnostiach dohľadu, informovanie orgánov uvedených v smernici NIS 2 o identifikácii kritických subjektov v zmysle smernice CER, ako aj pravidelné stretnutia príslušných skupín pre spoluprácu, a to aspoň raz ročne. Oba návrhy majú tiež rovnaký právny základ, a to článok 114 ZFEÚ, ktorého cieľom je fungovanie vnútorného trhu aproximáciou vnútroštátnych pravidiel, ako sa vykladá v rozsudku Súdneho dvora Európskej únie vo veci C-58/08 Vodafone a i., ktorý je jedným spomedzi mnohých rozsudkov v tejto súvislosti. Žiada preto, aby sa v záujme zjednodušenia a funkčnej koncentrácie zvážilo, či by sa dali tieto dva návrhy zlúčiť do jedného textu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV súhlasí s navrhovaným prístupom na prekonanie rozlišovania medzi prevádzkovateľmi základných služieb a poskytovateľmi digitálnych služieb, ktoré sa použilo v pôvodnej smernici o bezpečnosti sietí a informačných systémov (smernica NIS), ale poukazuje na to, že pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, mali by sa poskytnúť presnejšie a jasnejšie údaje na určenie toho, kto je povinný dodržiavať smernicu. Okrem odkazov v prílohách I a II sa smernica NIS 2 odvoláva na množstvo rôznych nesúrodých kritérií zahŕňajúcich delikátne kvalitatívne a kvantitatívne posúdenia, ktoré sa môžu na vnútroštátnej úrovni uplatňovať odlišne, takže vzniká riziko, že sa opäť vytvorí roztrieštenosť, ktorej sa mal predmetný legislatívny zásah vyhnúť. Zjavne je dôležité, aby sa zabránilo nezosúladeným prístupom na vnútroštátnej úrovni, ktoré by viedli k prekážkam hospodárskej súťaže a voľného pohybu tovaru a služieb, ako aj riziku znevýhodnenia podnikov a ochromenia obchodu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | V smernici NIS 2 sa navrhuje, aby kritickí prevádzkovatelia v odvetviach, ktoré sa v tomto návrhu považujú za „kľúčové“, takisto podliehali povinnostiam súvisiacim so všeobecnejším zvyšovaním odolnosti s dôrazom na nekybernetické riziká v zmysle smernice CER. V tejto smernici sa však výslovne uvádza, že sa nevzťahuje na záležitosti, na ktoré sa vzťahuje smernica NIS 2. V smernici CER sa stanovuje, že keďže sa kybernetická bezpečnosť dostatočne rieši v smernici NIS 2, záležitosti, na ktoré sa vzťahuje, by sa mali vylúčiť z rozsahu pôsobnosti tejto smernice, a to bez toho, aby bol dotknutý osobitný režim pre subjekty v odvetví digitálnej infraštruktúry. Ďalej sa v smernici CER poukazuje na to, že subjekty patriace do odvetvia digitálnej infraštruktúry sú v podstate založené na sieťach a informačných systémoch a patria do rozsahu pôsobnosti smernice o kybernetickej bezpečnosti (NIS 2), ktorá sa zaoberá fyzickou bezpečnosťou takýchto systémov ako súčasti ich povinností v oblasti riadenia kybernetických rizík a oznamovania. V smernici CER sa zároveň uvádza, že nie je vylúčené, že sa na ne môžu vzťahovať osobitné ustanovenia tejto smernice. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV sa vzhľadom na tento komplexný rámec domnieva, že je nevyhnutné, aby Komisia presne objasnila rozsah pôsobnosti týchto dvoch súborov pravidiel, najmä ak ustanovenia súčasne regulujú tú istú situáciu alebo ten istý subjekt. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Jasnosť každého legislatívneho ustanovenia – o to viac, ak je zahrnuté do rozsiahlych a štruktúrovaných textov, ako sú tieto návrhy – musí byť neodmysliteľným cieľom na každej úrovni spoločne so snahou zmenšiť byrokraciu a roztrieštenosť zjednodušením postupov, bezpečnostných požiadaviek a požiadaviek na oznamovanie incidentov. Malo by sa tiež zabezpečiť, aby znásobenie orgánov poverených konkrétnymi úlohami nenarúšalo jasnú identifikáciu ich kompetencií a neohrozovalo sledované ciele. Aj z tohto dôvodu by mohlo byť vhodné zlúčiť oba návrhy smerníc do jedného textu v prospech občanov a podnikov a vyhnúť sa občas komplikovanému výkladu a uplatňovaniu. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Vo viacerých prípadoch sa v smernici NIS 2 uvádzajú odkazy na ustanovenia iných právnych nástrojov, ako je smernica (EÚ) 2018/1972 (8), ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií ako lex specialis, pokiaľ ide o jej vykonávanie. Niektoré ustanovenia uvedenej smernice sú výslovne zrušené (články 40 a 41), zatiaľ čo iné sa musia uplatňovať podľa tejto zásady bez akéhokoľvek spresnenia v tejto súvislosti. EHSV preto dúfa, že sa rozptýlia všetky pochybnosti, aby sa predišlo problémom s výkladom. Pokiaľ ide o systém sankcií, EHSV súhlasí s cieľom Komisie harmonizovať ich režim v prípade nedodržiavania pravidiel riadenia rizík v kontexte lepšej výmeny informácií a spolupráce na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EHSV uznáva zásadnú úlohu riadiacich orgánov „kľúčových“ a „dôležitých“ subjektov, ktorá je zdôraznená v návrhu smernice, v rámci stratégie kybernetickej bezpečnosti a riadenia rizík, keďže tieto orgány sú povinné schvaľovať opatrenia na riadenie rizík, dohliadať na ich vykonávanie a reagovať na akýkoľvek nesúlad. V tejto súvislosti sa ustanovuje, že členovia týchto orgánov sú povinní pravidelne absolvovať osobitné kurzy odbornej prípravy, aby získali dostatočné vedomosti a zručnosti na rozpoznávanie a zvládanie rôznych kybernetických rizík a posudzovanie ich vplyvu. Výbor však usudzuje, že v návrhu by sa mal uviesť obsah takýchto vedomostí a zručností, aby sa na európskej úrovni poskytli usmernenia o tom, ktoré odborné zručnosti sa považujú za primerané na to, aby spĺňali požiadavky uvedené v smernici, s cieľom zabrániť tomu, že požiadavky a obsah kurzov odbornej prípravy sa budú v jednotlivých krajinách líšiť. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EHSV súhlasí s dôležitou úlohou agentúry ENISA v celkovom inštitucionálnom a operačnom usporiadaní kybernetickej bezpečnosti na európskej úrovni. V tejto súvislosti sa domnieva, že okrem správy o stave kybernetickej bezpečnosti v Únii by tento orgán mal online uverejňovať aj aktuálne informácie o kybernetických bezpečnostných incidentoch a oznámenia týkajúce sa jednotlivých sektorov, s cieľom poskytnúť užitočný informačný nástroj, ktorý umožní zainteresovaným subjektom, ktorých sa týka smernica NIS 2, lepšie chrániť svoje podniky. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | EHSV súhlasí s tvrdením, že prístup k správnym a včasným informáciám o zraniteľnostiach ovplyvňujúcich produkty a služby IKT prispieva k lepšiemu riadeniu kybernetickobezpečnostných rizík. V tejto súvislosti predstavujú zdroje verejne dostupných informácií o zraniteľnostiach dôležitý nástroj pre príslušné vnútroštátne orgány, jednotky CSIRT, pre podniky i používateľov. EHSV preto súhlasí s návrhom poveriť agentúru ENISA úlohou zriadiť európsky register zraniteľností, v ktorom by kľúčové a dôležité subjekty a ich dodávatelia mohli dobrovoľne poskytovať informácie, ktoré používateľom umožnia prijať vhodné zmierňujúce opatrenia. Okrem toho sa domnieva, že takéto informovanie o závažných zraniteľných miestach a incidentoch by malo byť povinné, a nie dobrovoľné, aby sa stalo užitočným nástrojom aj pre obstarávateľov v rôznych postupoch verejného obstarávania na európskej úrovni vrátane produktov a technológií 5G. Takýto register by potom obsahoval prvky, ktoré by sa dali použiť pri posudzovaní ponúk na účely overenia ich kvality a spoľahlivosti európskych a mimoeurópskych dodávateľov z hľadiska bezpečnosti výrobkov a služieb, na ktoré sa vzťahuje verejná súťaž, v súlade s odporúčaním o kybernetickej bezpečnosti sietí 5G z 26. marca 2019. Register by mal takisto zabezpečiť, že sa informácie, ktoré obsahuje, sprístupnia spôsobom, ktorý zabráni akejkoľvek diskriminácii. |
| --- | --- |

5.11.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 345, 23.12.2008, s. 75.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2019, s. 42.

4

(5)  COM(2020) 605 final.

5

(6)  COM(2017) 476 final.

6

(7)  Príloha 1 (Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1).

7

(8)  Ú. v. EÚ L 321, 17.12.2018, s. 36.

8

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/176 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/176

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európske médiá v digitálnej dekáde: akčný plán na podporu obnovy a transformácie

[COM(2020) 784 final]

(2021/C 286/29)

| Spravodajkyňa: | Elena-Alexandra CALISTRU |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Elena-Alexandra CALISTRU

| Žiadosť o vypracovanie stanoviska | Európska komisia, 24. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 14. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 241/1/3 |

Žiadosť o vypracovanie stanoviska

Európska komisia, 24. 2. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

14. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

241/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta akčný plán Komisie a úsilie vynaložené prostredníctvom rôznych nástrojov na vytvorenie slobodného, rozmanitého a dynamického prostredia na mediálnom trhu a je rád, že tento trh je považovaný za rozhodujúci pre posilnenie otvorených, demokratických spoločností a podporu európskej kultúrnej rozmanitosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta uznanie skutočnosti, že pandémia zasiahla kultúru a kreatívny ekosystém, ku ktorému patria sektory spravodajských médií a audiovízie, a preto si vyžadujú okamžitý zásah. Oživenie hospodárstva a konkurencieschopnosť tohto priemyslu sú predpokladom zdravých, nezávislých a pluralitných médií, ktoré majú nesmierny význam pre našu demokraciu. EHSV schvaľuje kladenie dôrazu na skutočnosť, že mediálne spoločnosti sú hospodárskym odvetvím, ako aj verejným statkom, čo má zásadný význam pre poskytovanie presných informácií ľuďom a umožnenie správneho fungovania demokracie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kombinácia základných trendov a krízy spôsobenej koronavírusom by bez silnej politickej reakcie a reakcie v podobe finančnej podpory mohla oslabiť odolnosť európskeho mediálneho sektora a jeho demokratickú úlohu. EHSV sa spoločne s Komisiou obáva, že by to následne mohlo naštrbiť kultúrnu rozmanitosť a pluralitu médií v Európe, a víta záväzok Komisie k opatreniam, ktoré sa majú vykonávať v úzkej spolupráci s členskými štátmi, Európskym parlamentom, mediálnym priemyslom a so všetkými zainteresovanými stranami. EHSV by napriek tomu chcel zdôrazniť, že je prvoradé, aby členské štáty urobili všetko, čo je v ich silách, aby pretavili potenciál týchto opatrení na realitu, pričom budú spolupracovať na posilnení médií a demokracie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV pozitívne hodnotí skutočnosť, že oznámenie má trojaký cieľ: urýchlenie oživenia a transformácie mediálneho priemyslu a zvýšenie jeho odolnosti. Musia sa podniknúť kroky na riešenie štrukturálnych výziev, ktorým čelia odvetvia audiovízie a spravodajských médií, ako aj na podporu vytvorenia priaznivého prostredia, v ktorom sa médiá a občianska spoločnosť môžu zúčastniť na otvorenej diskusii bez nepriaznivých zásahov a dezinformácií. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV by si prial, aby bol plán viac prepojený so sociálnou realitou a špecifickými charakteristikami tohto priemyslu. Zásahy by mali predovšetkým zohľadňovať realitu rozdielov v situácii mediálneho a audiovizuálneho priemyslu medzi jednotlivými členskými štátmi a rozdielov v kapacitách a potrebách miestnych a národných médií v členských štátoch. Finančné nástroje by mali byť transparentné, prístupné a inkluzívne pre všetkých aktérov, ktorí zabezpečujú rozmanitosť európskeho mediálneho a audiovizuálneho priemyslu, vrátane zaistenia väčšej podpory pre miestne médiá a startupy v mediálnej oblasti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV žiada, aby boli sociálni partneri a občianska spoločnosť zapájaní do vykonávania opatrení zameraných na posilnenie postavenia občanov, pričom sa uzná ich úloha pri presadzovaní hodnôt demokracie, posilňovaní slobody médií a boji proti dezinformáciám prostredníctvom mediálnej gramotnosti. Ak má byť plán úspešný, musí byť schopný zapojiť všetky príslušné zainteresované strany do úsilia o uznanie významu médií pre demokratické hodnoty Európy, ako aj do zvýšenia schopnosti občanov rozpoznávať a prijímať informácie a audiovizuálnu kultúru, ktorá presadzuje práve tieto hodnoty. Pravidelné správy, ako sú správy o boji proti dezinformačným kampaniam, sa môžu využiť na podporu mediálnej gramotnosti. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Zhrnutie oznámenia Komisie

| 2.1. | Oznámenie Komisie sa zameriava na sektor spravodajských médií (vrátane tlačových a internetových periodík, rozhlasu a audiovizuálnych služieb) a audiovizuálneho kultúrneho priemyslu – najmä pokiaľ ide o film, televíziu, rozhlas a videoprenos, ale aj videohry a inovatívne formáty, ako je virtuálna realita. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V tomto oznámení Komisia predstavuje rámcový dokument/akčný plán stanovujúci súbor iniciatív zameraných na prispenie k oživeniu a transformácii sektora európskych spravodajských médií a audiovizuálneho sektora. Tieto sektory, ktoré boli vážne zasiahnuté krízou COVID-19, sú rozhodujúce pre demokraciu, kultúrnu rozmanitosť a digitálnu autonómiu Európy. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európske sektory spravodajských médií a audiovízie zároveň zohrávajú počas pandémie COVID-19 kľúčovú úlohu, keďže ľuďom poskytujú informácie aj zábavu. Dopyt po overených informáciách a správach sa výrazne zvýšil a dlhé mesiace obmedzeného pohybu si navyše spestrujeme hlavne filmami, seriálmi či videohrami. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Oznámenie sa preto zakladá na troch témach:






  a) | oživenie: čo plánuje Komisia urobiť, aby pomohla audiovizuálnym a mediálnym spoločnostiam prekonať súčasnú krízu a poskytla im likviditu a finančnú podporu; |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

oživenie: čo plánuje Komisia urobiť, aby pomohla audiovizuálnym a mediálnym spoločnostiam prekonať súčasnú krízu a poskytla im likviditu a finančnú podporu;

| b) | transformácia: riešiť štrukturálne problémy tým, že sa priemyslu pomôže poradiť si s dvojakou transformáciou v oblasti zmeny klímy a digitalizácie v kontexte neľútostnej celosvetovej konkurencie; |
| --- | --- |

b)

transformácia: riešiť štrukturálne problémy tým, že sa priemyslu pomôže poradiť si s dvojakou transformáciou v oblasti zmeny klímy a digitalizácie v kontexte neľútostnej celosvetovej konkurencie;

| c) | uľahčenie podmienok a posilnenie postavenia: zavedenie pravidiel umožňujúcich viac inovácií v tomto odvetví pri súčasnom zabezpečení skutočne rovnakých podmienok a posilnení postavenia jednotlivcov, aby mali lepší prístup k obsahu a prijímali informované rozhodnutia. |
| --- | --- |

c)

uľahčenie podmienok a posilnenie postavenia: zavedenie pravidiel umožňujúcich viac inovácií v tomto odvetví pri súčasnom zabezpečení skutočne rovnakých podmienok a posilnení postavenia jednotlivcov, aby mali lepší prístup k obsahu a prijímali informované rozhodnutia.

| 2.5. | Akčný plán je súčasťou širšieho úsilia Komisie navrhnúť súbor iniciatív na pomoc pri formovaní digitálnej budúcnosti Európy a je jednou z iniciatív tvoriacich pilier otvorenej, demokratickej a udržateľnej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Oznámenie zároveň dopĺňa akčný plán pre európsku demokraciu a je založené na rámci stanovenom v nedávno revidovanej smernici o audiovizuálnych mediálnych službách a reforme autorských práv. Musí sa tiež chápať ako súčasť pravidiel stanovených v spoločnom akte o digitálnych službách a akte o digitálnych trhoch. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta komplexný prístup k opatreniam potrebným na zabezpečenie lepšieho prostredia pre novinárov a na podporu mediálnej gramotnosti. Preto by sa malo jasnejšie uviesť, ako oznámenie dopĺňa akčný plán pre európsku demokraciu, a to aj pokiaľ ide o pridelenie finančnej podpory. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Príslušné dokumenty by mali byť opatrne a dôkladne vzájomne prepojené, a to aj dôslednejším označovaním opatrení stanovených v návrhoch Komisie o akte o digitálnych službách, akte o digitálnych trhoch a Európskom programe pre spotrebiteľov, pretože mediálny plán zdôrazňuje vplyv digitálnej transformácie vrátane zvyšovania konkurencieschopnosti európskych médií (1). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV víta konkrétnu štruktúru a nástroje a domnieva sa, že môžu poskytnúť okamžitú reakciu na potrebu oživenia po kríze uľahčením a rozšírením prístupu k financovaniu, ako aj dlhodobejšiu reakciu z dôvodu dôrazu na transformáciu vyvolanú stimuláciou investícií do dvojakej transformácie v oblasti zmeny klímy a digitalizácie. Musíme však vytvoriť prostredie umožňujúce médiám vyskúšať nové modely financovania. Bez prostriedkov umožňujúcich prístup založený na pokuse a omyle budú inovácie v tejto oblasti problematické. V súčasnosti neexistujú žiadne štandardné modely, ktoré by bolo možné zaviesť, iba jednotlivé úspechy konkrétnych mediálnych spoločností, ktorým sa podarilo dosiahnuť udržateľnosť. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pokiaľ ide o sektor spravodajských médií, EHSV pripomína, že akčný plán zahŕňa opatrenia na zvládnutie výziev, ktoré prináša digitálny trh, kde najväčší podiel z výnosov z reklamy smeruje na svetové digitálne platformy. Navrhované finančné mechanizmy sú rozmanitejšie ako kedykoľvek predtým, a napriek tomu existuje riziko univerzálneho prístupu, ktorý by mohol viesť k rozdielom medzi členskými štátmi a ešte k väčším rozdielom v rámci nich (t. j. medzi vnútroštátnou a miestnou úrovňou). Musí sa zohľadniť nevyvážená schopnosť miestnych spravodajských médií získať prístup ku komplexným finančným nástrojom. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné prijať opatrenia na odstránenie rizika fragmentácie (2). Hlavné opatrenia pre audiovizuálny sektor sa zameriavajú na túto výzvu, ktorá je spôsobená nielen tlakom online platforiem, ale aj skutočnosťou, že sa tento sektor zameriava takmer výlučne na národné publikum. Na to, aby sa európskym aktérom umožnilo investovať do obsahu, talentu, propagácie, distribúcie, inovácií a technológií v celej EÚ, sú potrebné odvážne opatrenia. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ako zhromaždenie zastupujúce občiansku spoločnosť EHSV pri mnohých príležitostiach zdôraznil (3), že digitálna budúcnosť Európy je založená na prístupe zameranom na ľudí, ale tiež je nevyhnutné kritické myslenie a mediálna gramotnosť (4). EHSV znovu zdôrazňuje, že digitálna transformácia médií nebude možná, pokiaľ nebude na to verejnosť pripravená, a preto sú nevyhnutné opatrenia na podporu mediálnej gramotnosti a občianskeho vzdelávania. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV by chcel okrem toho zdôrazniť, že začlenenie a prístupnosť sú dôležitými faktormi, pokiaľ ide o to, aby sa pamätalo na všetky aspekty stratégie: počnúc ustanoveniami týkajúcimi sa prijímania finančných prostriedkov, technickými riešeniami na podávanie žiadostí a riešeniami v spojitosti s mediálnym dátovým priestorom, až po platformy pre dostupnosť audiovizuálneho obsahu a vzdelávania, posilnenie postavenia, ako aj fungovanie európskeho mediálneho trhu. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Medzi opatrenia na podporu oživenia patria finančné programy s priamym vplyvom na médiá, avšak iba niekoľko z týchto mechanizmov financovania je stabilných, predvídateľných a prístupných počas celého trvania akčného plánu. Je potrebné prispôsobiť navrhované opatrenia, aby sa zaručilo základné financovanie priorít nad rámec dočasne dostupných finančných prostriedkov alebo podľa uváženia členských štátov. Napríklad program Kreatívna Európa, ktorý bude prístupný počas celého obdobia trvania viacročného finančného rámca, bude po prvýkrát obsahovať opatrenia zamerané na slobodu a pluralitu médií, žurnalistiku a mediálnu gramotnosť. Ostatné navrhované zdroje financovania sú však dočasné (napríklad nástroj SURE) alebo sa členské štáty môžu rozhodnúť ich nevyužiť (štrukturálne fondy). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V opatrení č. 1 sa navrhuje ľahší prístup k podpore EÚ prostredníctvom interaktívneho nástroja, ktorý poskytne usmernenie o tom, ako požiadať o príslušnú podporu EÚ počas viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027, a prostredníctvom národných plánov podpory obnovy a odolnosti. Je to vynikajúci nápad, ktorý uľahčí hľadanie informácií a optimalizuje procesy financovania médií. Musí ho však sprevádzať mechanizmus umožňujúci členským štátom zasielať informácie v reálnom čase, aby mal portál v prípade potreby k dispozícii potrebné informácie. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Opatrenie č. 2 sa zaoberá iniciatívou MEDIA INVEST so zameraním na podporu investícií do audiovizuálneho priemyslu. Ide o špecializovanú kapitálovú investičnú platformu určenú na podporu stratégií európskej audiovizuálnej produkcie a distribúcie. EHSV je presvedčený, že bude potrebné podstatne zvýšiť investície a že tieto investície musia ísť ruka v ruke s väčšou pozornosťou venovanou inováciám, ak je cieľom zároveň zvýšiť konkurencieschopnosť európskych audiovizuálnych spoločností na čoraz agresívnejšom svetovom trhu. EHSV okrem toho v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 odporúča zriadiť európsky fond pre poistenie audiovizuálnej produkcie. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Opatrenie č. 3 sa zaoberá iniciatívou NEWS, ktorá je zameraná na združenie opatrení a podpory pre sektor spravodajských médií. Významná je aj široká škála nástrojov. Je však dôležité vziať do úvahy, že tieto podporné mechanizmy by mali byť zamerané na konkrétne vlastnosti odvetvia, ktoré by malo poskytovať príležitosti pre mediálne startupy (bez ohľadu na ich právnu štruktúru) aj pre novinárov na voľnej nohe. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Je potrebné viac podporiť miestne médiá a mediálne startupy, ktoré nie sú schopné uchádzať sa o tento typ financovania, a to prostredníctvom nástrojov, ku ktorým majú ľahký prístup malé nezávislé médiá, ktoré majú najväčšie ťažkosti s finančnými zdrojmi. Poskytovanie finančných prostriedkov prostredníctvom profesijných združení by mohlo pomôcť malým médiám získať potrebnú podporu. V niektorých členských štátoch je najmä miestny mediálny trh slabý a zraniteľný, a preto by ho investori nemuseli vnímať ako príležitosť. Musia sa preto nájsť riešenia umožňujúce miestnym mediálnym spoločnostiam diverzifikovať ich príjmové toky a posilniť ich pozíciu na trhu bez toho, aby sa stali závislými od externých investorov, ktorí by nemuseli brať do úvahy potenciálnu ziskovosť investovania na týchto trhoch s nízkou hodnotou. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Mechanizmy finančnej podpory musia sprevádzať opatrenia stanovené v akčnom pláne pre európsku demokraciu, aby sa zabezpečila ich konzistentnosť pri presadzovaní hodnôt demokracie, posilňovanie slobody médií a boj proti dezinformáciám. Hoci EHSV víta rozmanitosť a inováciu finančných nástrojov, v rovnakej miere zdôrazňuje potrebu zabezpečiť transparentnosť verejných a súkromných investícií, fondov, nadácií a akýchkoľvek iných štruktúr vlastníctva médií a zabezpečiť, aby neprispievali k fenoménu hyperkoncentrácie a neprinášali so sebou špecifické politické alebo ideologické požiadavky. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Opatrením č. 4 sa zavádzajú opatrenia zamerané na transformáciu odvetvia stimuláciou inovácií vďaka európskemu mediálnemu dátovému priestoru a podpore nových obchodných modelov. Rovnako ako v iných stanoviskách (5) EHSV súhlasí s tým, že musíme vybudovať skutočný európsky jednotný trh s údajmi, európsky dátový priestor založený na európskych normách a hodnotách, a to aj v mediálnom priemysle. Opatrenia musia umožňovať potrebu zvýšiť kapacitu odvetvia pri prechode na mediálny model založený čoraz viac na údajoch, pretože v tomto ohľade v ňom existujú veľké rozdiely. EHSV však vyjadruje znepokojenie nad potrebou zabezpečiť, aby boli zaručené práva používateľov, ktorí poskytujú údaje tomuto európskemu trhu, a zároveň v súlade s tým, čo uviedli rôzne európske spotrebiteľské organizácie, zdôrazňuje potrebu, aby používatelia získali spravodlivú kompenzáciu za používanie ich údajov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ostatné opatrenia stanovené v tomto rámci sú v súlade s úsilím o digitálnu a hospodársku transformáciu a mali by sa vnímať v širšom kontexte opatrení v týchto oblastiach. Cieľom opatrenia č. 5 je podporiť priemyselnú koalíciu európskej virtuálnej a rozšírenej reality, zatiaľ čo opatrením č. 6 sa podporuje prechod na klimaticky neutrálny audiovizuálny sektor prostredníctvom štruktúrovanej výmeny osvedčených postupov. EHSV upozorňuje na potrebu investovať do odbornej prípravy (6) a posilňovania priemyslu, aby sa zabezpečilo prispôsobenie zručností týmto zásadným otázkam. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Opatrenia na umožnenie a posilnenie postavenia zdôrazňujú potrebu postaviť Európanov do centra digitálnej dekády. Cieľom opatrenia č. 7 je dosiahnuť širšiu dostupnosť audiovizuálneho obsahu v celej EÚ začatím dialógu s audiovizuálnym priemyslom a občianskou spoločnosťou s cieľom dohodnúť sa na krokoch na zlepšenie cezhraničného prístupu k audiovizuálnemu obsahu a jeho dostupnosti v EÚ a na odstránenie geografických obmedzení prístupu k digitálnemu obsahu prostredníctvom geografického blokovania. EHSV víta začiatok tohto dialógu, ktorý bude musieť zohľadniť potrebnú ochranu autorských práv a finančné obmedzenia audiovizuálneho priemyslu. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV víta opatrenie č. 8, ktoré sa zameriava na podporu talentov z európskych médií prostredníctvom školení, mentorstva a podpory inovácií. Chceli by sme však zdôrazniť rozmanitosť štruktúr zainteresovaných strán v priemysle (samostatne zárobkovo činné osoby, neziskové organizácie) a potrebu zabezpečiť, aby všetky mali prístup k týmto mechanizmom. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Opatrenie č. 9 sa zameriava na posilnenie postavenia jednotlivcov. Vzhľadom na význam mediálnej gramotnosti pre jednotlivcov aj pre demokraciu by sa táto otázka mala stať prioritou. Musia sa vyvinúť najmä nástroje na boj proti šíreniu dezinformácií a neúmyselne nepravdivých informácií, ktoré znepokojivo vzrástli. Je tiež veľmi dôležité zabezpečiť, aby opatrenia stanovené v príslušných dokumentoch a plánoch (7) boli konzistentné, najmä preto, že tieto odvetvia sú nové a obsahujú veľké množstvo informácií a že členské štáty potrebujú jasné usmernenie a konzistentné postupy. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Opatrenie č. 10 otvára diskusiu o zabezpečení fungovania európskeho mediálneho trhu prostredníctvom posilnenia rámca spolupráce medzi európskymi mediálnymi regulačnými orgánmi v rámci skupiny európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA). EHSV oceňuje význam, ktorý sa pripisuje zapojeniu osôb s rozhodovacími právomocami na úrovni členských štátov, najmä v súvislosti s presadzovaním smernice o audiovizuálnych mediálnych službách, a podporuje podobný prístup ku všetkým opatreniam uvedeným v pláne, aby sa stali skutočným plánom tohto priemyslu. |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE3902&from=SK

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016AE4519&from=SK

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=SK

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE6302&from=SK

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=SK

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017AE1813&from=SK

6

(7)  Vrátane akčného plánu pre európsku demokraciu, akčného plánu proti dezinformáciám a akčného plánu digitálneho vzdelávania.

7

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/181 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/181

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Chemikálie – stratégia udržateľnosti – Na ceste k životnému prostrediu bez toxických látok

[COM(2020) 667 final]

(2021/C 286/30)

| Spravodajkyňa: | Maria NIKOLOPOULOU |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | John COMER |

Spravodajkyňa:

Maria NIKOLOPOULOU

Pomocný spravodajca:

John COMER

| Konzultácia | Európska komisia, 28. 10. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 15. 4. 2021 |
| Prijaté v pléne | 27. 4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 242/1/7 |

Konzultácia

Európska komisia, 28. 10. 2020

Právny základ

článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

15. 4. 2021

Prijaté v pléne

27. 4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

242/1/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV podporuje cieľ Komisie vytvoriť netoxické prostredie a zabezpečiť, aby sa chemikálie vyrábali spôsobom, ktorý maximalizuje ich pozitívny prínos pre spoločnosť a znižuje vplyv na životné prostredie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Je potrebné vymedziť, ktoré použitia chemikálií sú „nevyhnutné“, a jasne stanoviť metodiku na dosiahnutie toho, aby boli chemikálie „navrhnuté ako bezpečné a udržateľné“. V tejto súvislosti zdôrazňujeme, že treba čo najkomplexnejším, jednoznačným a zjednodušeným spôsobom identifikovať, posúdiť a klasifikovať „látky vzbudzujúce obavy“, aby sa priemysel mohol prispôsobiť. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV oceňuje názor Komisie, že EÚ by mala byť globálnym priekopníkom pri výrobe a používaní bezpečných a udržateľných chemikálií, a zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť rovnaké podmienky v rámci medzinárodných obchodných dohôd pre spoločnosti a prijať opatrenia pre spravodlivú transformáciu pre všetkých občanov EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ak má byť stratégia úspešná, vyžaduje sa zapojenie ľudí a priemyslu, ako aj inovatívne spôsoby uvažovania spojené s transparentnosťou rozhodovacieho procesu a účasťou na ňom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Cieľom stratégie je rozšíriť všeobecný prístup k riadeniu rizík na spotrebné výrobky obsahujúce nebezpečné chemikálie, ako sú karcinogénne, mutagénne alebo endokrinné disruptory. Aby sa však priemysel ľahšie prispôsobil, musí sa zabezpečiť rovnováha medzi všeobecnými hodnoteniami a hodnoteniami rizík. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV žiada, aby riadne a konzistentné označovanie bolo povinné a aby sa uplatňovalo v celom dodávateľskom reťazci, aj v prípade výrobkov obsahujúcich nanomateriály. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV víta úsilie o posilnenie strategickej autonómie EÚ, najmä v súvislosti s chemikáliami používanými v zdravotníctve, a želá si vidieť rovnaké úsilie v iných sektoroch a vyzýva na zváženie revízie priemyselnej politiky EÚ s cieľom premiestniť časť výroby kľúčových chemikálií do krajín EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité vyriešiť problém nedostatočnej dostupnosti údajov o chemikáliách v záujme podporenia inovácie, zvýšenia dôvery spotrebiteľov a vykonávania náležitých posúdení vplyvu. Kľúčové je mať k dispozícii dostupné a spoľahlivé databázy pre výsledky výskumu s cieľom revidovať práva priemyselného vlastníctva a patenty, ktoré obmedzujú prístup k údajom, a posilniť zásadu „žiadne údaje, žiaden trh“. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že riešenie problematiky zmesí je dôležitým krokom vpred pri posudzovaní rizika chemikálií. Na preklenutie skutočných medzier v poznatkoch a na presadenie posudzovania a riadenia zmesí je však nevyhnutný rozsiahlejší výskum a vývoj. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Návrh Komisie

| 2.1. | Táto stratégia je príležitosťou zosúladiť spoločenskú hodnotu chemikálií s ľudským zdravím a možnosťami našej planéty a zohľadniť pritom legitímne nároky občanov EÚ na vysokú úroveň ochrany pred nebezpečnými chemikáliami a podporiť priemysel EÚ ako globálneho priekopníka pri výrobe a používaní bezpečných a udržateľných chemikálií. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V rámci úsilia o netoxické prostredie sa stanovuje nová hierarchia v oblasti nakladania s chemikáliami, ktorá zahŕňa využívanie bezpečných a udržateľných chemikálií, minimalizáciu alebo nahrádzanie látok vzbudzujúcich obavy s chronickým účinkom na ľudské zdravie a životné prostredie a postupnú elimináciu tých najškodlivejších z nich tam, kde pre spoločnosť nie sú nevyhnutné, a to najmä v prípade spotrebného tovaru.

  Obrázok


  Netoxická hierarchia – nová hierarchia v oblasti nakladania s chemikáliami |
| --- | --- |

2.2.

Obrázok

Netoxická hierarchia – nová hierarchia v oblasti nakladania s chemikáliami

Image 1

2.3.   Stratégia sa zameriava na päť hlavných cieľov

| 2.3.1. | Inovácie v záujme používania bezpečných a udržateľných chemikálií EÚ. Medzi navrhované opatrenia patrí okrem iného vypracovanie kritérií EÚ pre navrhovanie bezpečných a udržateľných chemikálií; zavedenie právnych požiadaviek na prítomnosť látok vzbudzujúcich obavy vo výrobkoch prostredníctvom iniciatívy týkajúcej sa udržateľných výrobkov a zmeny právnych predpisov EÚ o priemyselných emisiách s cieľom podporiť používanie bezpečnejších chemických látok v priemysle EÚ. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Posilnenie právneho rámca EÚ na riešenie naliehavých problémov v oblasti životného prostredia a zdravia. Navrhované opatrenia sú zamerané na ochranu spotrebiteľov a pracovníkov s cieľom zabrániť výskytu najškodlivejších chemikálií vo všetkých spotrebných produktoch, napr. v materiáloch prichádzajúcich do styku s potravinami, v hračkách, výrobkoch určených na starostlivosť o deti, kozmetike, čistiacich prostriedkoch, nábytku a textíliách. Osobitná pozornosť sa bude venovať chemikáliám, ktoré môžu spôsobiť rakovinu, génové mutácie, ovplyvniť reprodukčný alebo endokrinný systém alebo sú perzistentné a bioakumulatívne. Tento prístup sa nakoniec uplatní na chemikálie, ktoré majú vplyv na imunitný, nervový a respiračný systém, a chemikálie toxické pre konkrétne orgány. Kým sa nezavedie všeobecný prístup k riadeniu rizík, látky so všetkými uvedenými nebezpečenstvami sa prednostne zaradia do kategórie obmedzení pre všetky použitia a ako jedna skupina a nebudú sa regulovať jednotlivo. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Opatrenia na zjednodušenie a konsolidáciu s cieľom zlepšiť právny rámec. Návrh zahŕňa zavedenie prístupu „jedna látka, jedno hodnotenie“ na koordináciu posudzovania nebezpečnosti/rizika chemikálií v právnych predpisoch týkajúcich sa chemikálií, na posilnenie riadenia Európskej chemickej agentúry a zvýšenie udržateľnosti jej modelu financovania. Okrem toho sa v stratégii navrhujú cielené zmeny nariadenia REACH (nariadenie o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií) a nariadenia CLP (nariadenie o klasifikácii, označovaní a balení), ktoré sa majú vykonať v súlade so zásadami lepšej právnej regulácie a podľa potreby podliehať hodnoteniam a posúdeniam vplyvu. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Vybudovanie komplexnej vedomostnej základne o chemikáliách. Vytvorí sa systém včasného varovania a opatrení EÚ pre chemikálie s cieľom zabezpečiť, aby sa politiky EÚ zaoberali vznikajúcimi chemickými rizikami hneď po tom, ako sa ich vďaka monitorovaniu a výskumu podarí identifikovať, a vypracuje sa rámec ukazovateľov na monitorovanie faktorov a vplyvov chemického znečistenia a na meranie účinnosti právnych predpisov o chemikáliách. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Slúžiť ako príklad zodpovedného nakladania s chemikáliami na celom svete. Cieľom týchto opatrení je podporiť budovanie kapacít tretích krajín na hodnotenie chemikálií a nakladanie s nimi a zaistiť, aby sa nebezpečné chemikálie zakázané v Európskej únii nevyrábali na vývoz. |
| --- | --- |

2.3.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Za posledných 50 rokov sa chemikálie stali ústredným prvkom nášho spôsobu života a pozitívne prispievajú k našej kultúre a pokroku spoločnosti ako celku s jej rastúcim obyvateľstvom. Chemikálie, syntetické aj prírodné, však môžu mať zároveň nebezpečné vlastnosti, ktoré predstavujú riziko pre ľudské zdravie a životné prostredie.
  Napriek tomu je od nich ľudstvo čoraz závislejšie. Podľa OSN bude výroba chemikálií v rokoch 1990 – 2030 rásť sedemkrát rýchlejšie ako svetová populácia. |
| --- | --- |

3.1.

Napriek tomu je od nich ľudstvo čoraz závislejšie. Podľa OSN bude výroba chemikálií v rokoch 1990 – 2030 rásť sedemkrát rýchlejšie ako svetová populácia.

| 3.2. | Všetci by sme sa mali dohodnúť na chvályhodnom cieli dosiahnuť životné prostredie bez toxických látok. Bez ohľadu na to, aké náročné to bude, neexistuje žiadne ospravedlnenie, prečo by sme sa nemali pokúsiť urobiť krok vpred. EHSV víta zámer Komisie zorganizovať na tento účel okrúhly stôl na vysokej úrovni so všetkými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Do prostredia naďalej unikajú veľké množstvá nebezpečných chemikálií z mnohých zdrojov, ako je vypúšťanie upravenej alebo neupravenej odpadovej vody z domácností a priemyselnej odpadovej vody, skládkovacie, spaľovacie a výrobné procesy atď., a môžu sa šíriť vzduchom, pôdou a vodou, kde spôsobujú závažné škody (1). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Existujú mnohé problémy, ktoré sú dedičstvom z minulosti, vyplývajúce z kontaminácie chemikáliami. Napríklad látky PBDE (polybrómované difenylétery) a iné spomaľovače horenia ľahko unikajú z výrobkov, do ktorých sa pridávajú, ako je polyuretánová pena, a následne kontaminujú vzduch a prach. Hoci mnohé škodlivé PBDE boli zakázané, v dôsledku ich perzistencie a intenzívneho používania pretrvávajú v prostredí. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pri nahrádzaní takýchto nebezpečných látok si musíme byť istí, že vplyv náhrady bude výrazným zlepšením. Napríklad bionafta z palmového oleja, ktorý prispieva k odlesňovaniu, môže byť pre životné prostredie horšia ako používanie fosílnych palív. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Okrem toho musia byť regulačné orgány informované o pokusoch nahradiť jednu nebezpečnú chemikáliu inými chemikáliami, ktoré majú podobné nebezpečné vlastnosti, a musia zamedziť takýmto pokusom. S látkami PFAS by sa napríklad malo zaobchádzať ako so skupinou, a nie individuálne. Nový výskum poukazuje na to, že niektoré alternatívy látok PFAS, ktoré sú dedičstvom z minulosti, nemusia byť o nič bezpečnejšie (2). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV sa obáva, že dekontaminačné opatrenia na obnovu ľudského zdravia a životného prostredia nemusia byť postačujúce, najmä pokiaľ ide o nevyhnutné chemikálie, ku ktorým zatiaľ netoxické alternatívy neexistujú alebo si vyžadujú dlhodobý vývojový proces, ako aj o postupne eliminované chemikálie, ktoré stále vzbudzujú veľké obavy vzhľadom na ich perzistenciu v životnom prostredí. Vzhľadom na to, že sa naďalej vyvíja veľké úsilie o prijatie stratégií dekontaminácie, EHSV s potešením očakáva nadchádzajúci akčný plán nulového znečistenia. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV žiada, aby bolo riadne a konzistentné označovanie povinné a presadzovalo sa pre celý dodávateľský reťazec v prípade výrobkov obsahujúcich nanomateriály (hračky, biocídy, oblečenie, pesticídy, lieky, farby, výrobky určené na starostlivosť o deti atď.). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV sa tiež zamýšľa nad tým, či je harmonogram niekoľkých opatrení, ktoré sa majú uskutočniť súbežne, realistický a uskutočniteľný vzhľadom na potrebu priemyslu postupne sa prispôsobiť transformácii bez závažných negatívnych spoločenských a hospodárskych dôsledkov. Okrem toho je potrebné posilniť budovanie kapacít orgánov, ktoré je základom úspešného vykonávania plánovaných aktualizovaných politík. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Niektoré aspekty v stratégii chýbajú alebo nie sú dostatočne vysvetlené, napríklad odhadovaná energetická bilancia navrhovanej transformácie chemického priemyslu a dôsledky pre pracovníkov a veľké a malé podniky v Európe. Na zabezpečenie účinného vykonávania stratégie by sa mali vyčleniť finančné prostriedky z európskych štrukturálnych a investičných fondov. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Inovácie v záujme používania bezpečných a udržateľných chemikálií EÚ

| 4.1.1. | Vládne zhoda, že prechod na kritériá pre navrhovanie bezpečných a udržateľných chemikálií je spoločenskou a hospodárskou nevyhnutnosťou, aby sa uľahčila zelená a digitálna transformácia priemyslu EÚ. Bude to obrovská výzva, pričom potrebný výskum môže byť veľmi nákladný a prinesie určité konkurenčné výhody. Mohlo by to však viesť k stratám niektorých pracovných miest a k hospodárskym stratám, keďže nie všetky podniky by mohli byť schopné prispôsobiť sa a nie všetci pracovníci by sa mohli rekvalifikovať alebo si zvýšiť úroveň zručností. Pre dosiahnutie spravodlivej transformácie sú preto mimoriadne dôležité finančné a motivačné opatrenia s osobitným zreteľom na to, aby si pracovníci udržali svoje miesta alebo aby mali životaschopnú alternatívu, ako aj na podporu investícií a inovatívnych obchodných modelov. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Nespomínajú sa opatrenia, ktorými by sa zabezpečila úplná adaptácia pracovníkov, ako je napríklad stimulácia a financovanie rekvalifikačnej a špecializačnej odbornej prípravy s cieľom zabrániť strate pracovných miest. Takisto je otázne, ako geografické rozloženie priemyselných odvetví určí vplyv stratégie. Mali by sa zohľadniť odvetvia nachádzajúce sa v okrajových regiónoch, ako aj veľké množstvo MSP pôsobiacich v sektore. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Koncepcia chemikálií „navrhnutých ako bezpečné a udržateľné“, ktorá sa bude rozvíjať, vzbudzuje obavy zainteresovaných strán. Jej vymedzenie a vhodné zručnosti na podporu výroby takýchto chemikálií by preto mali zahŕňať kritériá všetkých relevantných aktérov. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Proces registrácie, hodnotenia a autorizácie chemikálií je zložitý a vyžaduje si špecializáciu, ktorá je pre MSP niekedy náročná a zvyčajne sa s ňou spájajú vysoké náklady na dodržiavanie predpisov a administratívne náklady. S cieľom uľahčiť dodržiavanie postupov registrácie a riadenia regulačných rizík stanovených v nariadeniach REACH a CLP by sa mal proces zjednodušiť alebo by sa mohla stimulovať odborná príprava pre neodborníkov. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Nové a čistejšie priemyselné procesy a technológie znížia environmentálnu stopu výroby chemikálií, zlepšia pripravenosť trhu a pomôžu dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja a zaviesť zastrešujúcu Európsku zelenú dohodu. Hodnotiace usmernenia pre navrhovanie a zavádzanie čistejších priemyselných procesov a technológií a výmena najlepších postupov v tejto oblasti by takúto transformáciu umožnili. Je potrebné zvážiť najlepšie dostupné technológie. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Cieľom Komisie je minimalizovať v recyklovaných materiáloch obsah látok vzbudzujúcich obavy zavedením požiadaviek a informácií o chemickom zložení a bezpečnom používaní v rámci iniciatívy v oblasti udržateľnej produktovej politiky. Využívaním recyklovateľných materiálov by sa nemalo umožniť, aby sa ďalej používali nebezpečné chemické látky vo vyšších koncentráciách (3). „Látky vzbudzujúce obavy“ treba čo najkomplexnejším, jednoznačným, ale aj zjednodušeným spôsobom identifikovať, posúdiť a klasifikovať, aby sa priemysel mohol prispôsobiť. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Tieto opatrenia zvýšia dôveru spotrebiteľov a výrobcov v recyklované výrobky. Nedostatok náležitých informácií o chemickom zložení výrobkov vyrobených z recyklovaných materiálov je problémom, pričom obmedzenia vyplývajúce z ochrany údajov by v tejto oblasti takisto mohli spôsobovať ťažkosti. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | V stratégií sa oznamujú rastúce investície do inovačných technológií. Je to skvelá príležitosť na podporu výskumu v oblasti zhodnocovania produktov priemyselného odpadu, najmä z agropotravinárskeho odpadu, ktorého veľký potenciál brzdia nedostatočné investície.
  Na právne požiadavky na výrobky zo zhodnocovania agropotravinárskeho odpadu sa však v stratégii „z farmy na stôl“ aj v stratégii v oblasti udržateľných chemikálií takmer úplne zabudlo. Napríklad prítomnosť farmaceutických rezíduí v spracovanom živočíšnom hnoji používanom na hnojenie, opätovné využívanie upravenej odpadovej vody na zavlažovanie plodín a rezíduá liekov a pesticídov, herbicídov a insekticídov v optimalizovanom potravinárskom odpade sú predmetom vážnych obáv, keďže tieto bioaktívne látky sa môžu šíriť prostredím a vyvolávať nepriaznivé účinky na ekosystémy. Preto by sa mali identifikovať, posúdiť a regulovať. Ľudské obyvateľstvo môže byť zasiahnuté nielen v dôsledku vystavenia, ale takisto spotreby, keďže tieto látky sa môžu v potravinovom reťazci biologicky akumulovať a znásobovať (biomagnifikácia). |
| --- | --- |

4.1.8.

Na právne požiadavky na výrobky zo zhodnocovania agropotravinárskeho odpadu sa však v stratégii „z farmy na stôl“ aj v stratégii v oblasti udržateľných chemikálií takmer úplne zabudlo. Napríklad prítomnosť farmaceutických rezíduí v spracovanom živočíšnom hnoji používanom na hnojenie, opätovné využívanie upravenej odpadovej vody na zavlažovanie plodín a rezíduá liekov a pesticídov, herbicídov a insekticídov v optimalizovanom potravinárskom odpade sú predmetom vážnych obáv, keďže tieto bioaktívne látky sa môžu šíriť prostredím a vyvolávať nepriaznivé účinky na ekosystémy. Preto by sa mali identifikovať, posúdiť a regulovať. Ľudské obyvateľstvo môže byť zasiahnuté nielen v dôsledku vystavenia, ale takisto spotreby, keďže tieto látky sa môžu v potravinovom reťazci biologicky akumulovať a znásobovať (biomagnifikácia).

| 4.1.9. | Látky považované za látky vzbudzujúce obavy vyvolávajú nejasnosti medzi zainteresovanými stranami. Na pochopenie vplyvu tohto opatrenia na súčasné materiálové cykly by bolo užitočné vysvetliť, aké požiadavky sa majú zaviesť, ako aj harmonogram vykonávania. |
| --- | --- |

4.1.9.

| 4.1.10. | Odhadovaná energetická bilancia navrhovanej transformácie v oblasti chemikálií vyvoláva obavy. Vzhľadom na to, že hlavné požadované transformácie v oblasti ekologických materiálových cyklov predstavujú intenzívne endotermické procesy (napr. separácia, recyklácia, dekontaminácia, chemická konverzia), očakáva sa zvýšenie dopytu po energii. Okrem toho sa musí znížiť uhlíková stopa výroby chemikálií, keďže zvyčajne ide o energeticky náročný proces. |
| --- | --- |

4.1.10.

| 4.1.11. | Na tento účel má veľký potenciál vodík, a to ako zdroj energie aj ako redukčné činidlo v procesoch, na ktoré sa možno zamerať (napr. s cieľom nahradiť uhlík ako redukovadlo). Vodíkové palivové články sa však stále zakladajú na drahej a environmentálne nákladnej platine. Vyžaduje sa základný chemický výskum s cieľom nájsť alternatívy k platine. |
| --- | --- |

4.1.11.

| 4.1.12. | Komisia plánuje posilniť odolnosť v oblasti dodávok a udržateľnosti chemikálií s nevyhnutnými použitiami pre spoločnosť EÚ znížením závislosti EÚ a posilnením strategickej prognózy v oblasti chemikálií. Zvýšenie odolnosti chemikálií používaných v zdravotníctve bude predstavovať značný pokrok pre trh EÚ a sektor chemikálií na zdravotnícke použitie. Musíme vedieť, ako by sa tieto opatrenia uplatňovali na iné nevyhnutne používané chemikálie. |
| --- | --- |

4.1.12.

| 4.1.13. | Výrobky vyrobené zo surovín dovezených z krajín mimo EÚ, ako napríklad prvky vzácnych zemín, ktoré sa získavajú ťažbou rúd predstavujúcou environmentálne a zdravotné nebezpečenstvo, sa stali kľúčovými pre viaceré moderné technológie od obranných systémov, mobilných telefónov a televízií po žiarovky LED a veterné turbíny. Vzniká tak otázka, aké stratégie sa zavedú na riešenie závislosti od iných nevyhnutných látok, ktorých výrobné procesy závisia od dodávok z krajín mimo EÚ. |
| --- | --- |

4.1.13.

| 4.1.14. | EHSV si takisto kladie otázku, ako sa prístup spočívajúci v používaní chemikálií „navrhovaných ako bezpečné a udržateľné“ bude uplatňovať na dodávateľov mimo EÚ, ktorí majú svoje vlastné právne predpisy v oblasti chemikálií. Keďže limity týchto kritérií pre výrobu chemikálií ešte neboli stanovené, nie je jasné, či by sa táto zásada a hodnotiace opatrenia uplatňovali na zdroje surovín bez ohľadu na ich pôvod. Stále nie je jasné, či budú navrhované opatrenia prepojené a v rovnováhe s rôznymi existujúcimi politikami v krajinách mimo EÚ zapojených do hodnotových reťazcov EÚ v oblasti chemikálií. |
| --- | --- |

4.1.14.

| 4.1.15. | EHSV preto navrhuje, aby sa revidovala priemyselná stratégia EÚ a aby sa zvážila stimulácia návratu výroby chemikálií do krajín EÚ. Tým sa nielen podporí strategická autonómia EÚ, ale takisto sa vytvoria nové kvalitné pracovné miesta a uľahčí sa plnenie stratégie v oblasti chemikálií. |
| --- | --- |

4.1.15.

4.2.   Silnejší právny rámec EÚ na riešenie problémov v oblasti životného prostredia a zdravia

| 4.2.1. | EHSV víta zámer Komisie rozšíriť všeobecný prístup k riadeniu rizík. Vzhľadom na to, že niektoré výrobky budú obmedzené, je však potrebné zabezpečiť súlad medzi posudzovaním všeobecných a špecifických rizík vo všetkých chemikáliách, aby sa priemysel mohol postupne prispôsobovať. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV tiež víta uplatnenie skupinového prístupu pri riešení regulácie v súvislosti s látkami PFAS a súhlasí s tým, že rozsah, v ktorom sa prijímajú stratégie zoskupovania, bude možno potrebné rozšíriť s cieľom zvýšiť efektívnosť a účinnosť právnych predpisov (4). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | V stratégii sa navrhnú nové triedy nebezpečnosti a kritériá v nariadení CLP na úplné riešenie problému toxicity pre životné prostredie, perzistencie, mobility a bioakumulácie. Je dôležité, aby sa hodnotenie nepriaznivých účinkov chemikálií na životné prostredie a prideľovanie rôznych tried nebezpečnosti chemikáliám vykonávalo na komplexnom a transparentnom základe. Kritériá klasifikácie by sa mali podrobne vymedziť, aby bolo možné predvídať potenciálne obavy týkajúce sa iných vyvíjaných výrobkov. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Zavedenie endokrinných disruptorov, perzistentných, mobilných a toxických a veľmi perzistentných a veľmi mobilných látok ako kategórií látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy (SVHC) si vyžaduje komplexné a transparentné posúdenie a hodnotenie. Okrem toho je potrebná väčšia jednotnosť medzi SVHC identifikovanými v nariadení REACH a v iných európskych právnych predpisoch (napríklad v rámcovej smernici EÚ o vode). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Stratégia sa zameriava najmä na endokrinné disruptory a PFAS a zaoberá sa tiež pesticídmi, biocídmi, liekmi, ťažkými kovmi, zmäkčovadlami a spomaľovačmi horenia ako nebezpečnými látkami. Iné chemikálie vzbudzujúce obavy, napríklad nanomateriály, sa však takmer nespomínajú. Hoci sú zahrnuté do nariadenia REACH, revízia vymedzenia pojmu ešte prebieha a ich regulácia je stále nedostatočná (napr. nedostatočná regulácia uvoľňovania nanomateriálov do životného prostredia, žiadne obmedzenie ich uvádzania na trh, transparentnosť a vytvorenie registra EÚ na zabezpečenie ich vysledovateľnosti od výroby až k spotrebiteľovi). |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Vzhľadom na rozsiahle zdokumentované dôkazy o rizikách spojených s niektorými skupinami látok by mala EÚ nielen obmedziť, ale niekedy dokonca zakázať používanie už identifikovaných endokrinných disruptorov, ako sú bisfenol a ftaláty. To sa týka aj chemikálií bez výživovej hodnoty v potravinových výrobkoch, ako sú nanomateriály. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Opatrenia na podporu a uľahčenie nahradenia látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy a iných nebezpečných zlúčenín by sa mohli vykonávať prostredníctvom finančného mechanizmu (bonus-malus). |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Relevantným krokom vpred v oblasti posudzovania rizika spojeného s chemikáliami vzbudzujúcimi obavy je, že sa venuje osobitná pozornosť zmesiam, a EHSV víta skutočnosť, že sa budú riešiť úmyselné aj neúmyselné zmesi. Zostávajúce medzery v poznatkoch o toxicite a vystavení zmesiam a veľký počet používaných chemikálií však vedú k návrhom, ako je systematické používanie faktora posudzovania zmesí pre jednotlivé chemikálie na riešenie neúmyselných zmesí. Spoľahlivosť faktora posudzovania zmesí pri posudzovaní chemických rizík vyvoláva obavy, keďže nejde o faktor špecifický pre každý scenár. EHSV preto rozhodne súhlasí s prioritami a odporúčaniami v oblasti výskumu a vývoja uvedenými v správe [SWD(2020) 250 (5)] s cieľom účinne posúdiť a riadiť zmesi. |
| --- | --- |

4.2.8.

4.3.   Zjednodušenie a konsolidácia právneho rámca

| 4.3.1. | EHSV víta, že sa zváži prístup „jedna látka, jedno hodnotenie“ pre efektívne hodnotenie bezpečnosti chemikálií. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Tým sa zjednoduší a urýchli schvaľovací proces, čo bude prospešné pre výrobcov, a uľahčí výskum a vývoj alternatívnych netoxických látok. Nemalo by sa však zabudnúť na rozdielny vplyv rovnakej látky za rozdielnych okolností a takisto v zmesiach. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Približne 30 % varovaní týkajúcich sa nebezpečných výrobkov na trhu sa spája s rizikami spôsobenými chemikáliami a len jedna tretina registračných dokumentácií chemikálií registrovaných v tomto odvetví podľa nariadenia REACH je plne v súlade s požiadavkami na informácie. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Víta sa prístup nulovej tolerancie nesúladu a navrhované opatrenia na posilnenie vykonávania a presadzovania právnych predpisov v oblasti chemikálií. Dôrazne sa odporúča náležité uplatňovanie zásady „žiadne údaje, žiaden trh“ namiesto toho, aby boli na trhoch neregulované výrobky a chemikálie. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Okrem toho by tí istí registrujúci mali v pravidelných intervaloch aktualizovať údaje o chemických látkach schválených pre trh, keďže nariadenie REACH je v určitých aspektoch nedostatočné. Podľa správy o hodnotení chemických látok (6) v prípade 64 % hodnotených látok (126 zo 196) neboli k dispozícii informácie na preukázanie bezpečnosti chemikálií uvádzaných na trh v Európe. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Takmer 90 % výrobkov považovaných za nebezpečné sa dováža z krajín mimo EÚ. Očakáva sa, že svetová výroba chemikálií bude naďalej rásť. Krajiny EÚ a OECD sa pravdepodobne zamerajú na vývoj a výrobu technologicky progresívnych chemických výrobkov, ako sú špeciálne chemikálie a chemikálie používané v oblasti prírodných vied. Afrika, Blízky východ a Ázia budú pravdepodobne vyrábať veľký objem „komoditných“ chemikálií. To spôsobí EÚ veľké problémy, pokiaľ ide o hraničné kontroly a hospodársku konkurencieschopnosť. V dohodách o voľnom obchode sa budú vyžadovať opatrenia na zabezpečenie rovnakých podmienok pre podniky EÚ. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | EHSV víta opatrenia na posilnenie hraničných kontrol EÚ a spoluprácu s online platformami priameho predaja. |
| --- | --- |

4.3.7.

4.4.   Komplexná vedomostná základňa o chemikáliách

| 4.4.1. | Keďže EÚ chýba komplexná informačná základňa o všetkých látkach, návrhy opatrení na zlepšenie dostupnosti údajov o chemikáliách sú vítané, pokiaľ sú účinné. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Z hľadiska priemyslu znemožňujú pochybné patentové systémy odhaliť všetky stránky patentovaných výrobkov na trhu. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Z vedeckého hľadiska zabraňujú obmedzené bezplatné otvorené vedecké zdroje voľnej výmene vedomostí a spojeniu úsilia a investícií. Pravidlá ochrany vedeckých údajov a nedostatočne podložené práva priemyselného vlastníctva obmedzujú dostupnosť všetkých relevantných údajov o chemikáliách, a tým aj inováciu. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Konflikty v oblasti dostupnosti údajov by sa mali riešiť, a to tak, že sa zahrnú opatrenia, ktorými sa rozšíria dostupné údaje, a zlepší sa ich kvalita. Napríklad by sa mohol vytvoriť mechanizmus, v rámci ktorého by odvetvia dovážajúce výrobné nanomateriály financovali nezávislý výskum rizík súvisiacich s nanomateriálmi v oblastiach, v ktorých je nedostatok vedeckých poznatkov. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Cieľom Komisie je aj naďalej podporovať výskum a (bio-)monitoring s cieľom porozumieť a predchádzať rizikám spojeným s chemikáliami a podnecovať inováciu v oblasti posudzovania chemického rizika a v oblasti regulačnej vedy. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | V záujme uľahčenia inovácie prostredníctvom výskumu by sa aj účasť pracovníkov a finančná podpora mali zamerať na optimalizáciu najlepších postupov pri prenose poznatkov, a to priemyselných aj vedeckých, aby sa zabezpečil ľahký a jednoduchý prístup k spoľahlivým databázam. Okrem toho by sa mala inovácia sprístupniť každému aktérovi, ktorého sa týka chemický priemysel EÚ. |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | Oceňujú sa opatrenia na podporu inovácie bezpečnostného testovania a posudzovania chemického rizika, čím sa obmedzí testovanie na zvieratách, najmä vzhľadom na pokrok vo výskume a vyvíjané nové špičkové metódy (napr. kvantitatívna analýza in vitro), ktoré zlepšia kvalitu, účinnosť a rýchlosť posudzovaní rizika chemického nebezpečenstva. |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.4.8. | Základom je zabezpečiť väčšiu transparentnosť v rozhodovacom procese. O mnohých dôležitých záležitostiach sa rokuje za zatvorenými dverami, v dôsledku čoho občanom EÚ nie je jasné, aké opatrenia EÚ prijíma na obmedzenie ich vystavenia nebezpečným chemikáliám. Takisto musia byť dostupné prvotné údaje, na ktorých sa zakladajú hodnotenia a rozhodnutia (ECHA a EFSA) (7). Je potrebné zabezpečiť väčšiu transparentnosť rozhodnutí a pozícií členských štátov, pokiaľ ide o chemické látky na trhu. |
| --- | --- |

4.4.8.

4.5.   Slúžiť ako príklad zodpovedného nakladania s chemikáliami na celom svete

| 4.5.1. | Vzhľadom na celosvetový vplyv EHSV s potešením konštatuje, že v rámci opatrení na presadzovanie noriem bezpečnosti a udržateľnosti mimo EÚ sa Komisia zaviazala zaistiť, aby sa nebezpečné chemikálie zakázané v EÚ nevyrábali na vývoz. Zostáva však nejasné, ako sa zvyšné právne predpisy, ktoré sa majú vypracovať a harmonizovať, budú uplatňovať globálne. Zákaz výrobkov určených na vývoz môže ovplyvniť priemysel v iných krajinách, na ktoré sa nevzťahujú ambície stratégie v oblasti chemikálií. Nie je jasné, ako sa budú riešiť dôsledky pre výrobné odvetvia mimo EÚ ako bývalých výrobcov a vývozcov konkrétnych výrobkov. |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   Nadmerné využívanie chemikálií v zdravotníctve

Oveľa viac výskumu by sa malo realizovať v oblasti vývoja politík na prevenciu chorôb s osobitným zameraním na imunitný systém. Cieľom musí byť pozitívny prístup k zdravému životnému štýlu, vďaka ktorému ľudia nebudú tak často používať chemickú liečbu, ak je to vhodné. Každá chemická liečba by mala byť určená tým, pre ktorých je nevyhnutná, aby sa zabránilo jej nadmernému využívaniu.

4.7.   Chemikálie v poľnohospodárstve

| 4.7.1. | Je potrebné obmedziť negatívne účinky pesticídov používaných v poľnohospodárstve na životné prostredie bez toho, aby to spôsobilo pokles kvality potravinárskej výroby alebo ohrozilo potravinovú bezpečnosť v EÚ. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Súčasná Európska aliancia pre výskum, ktorá je poverená hľadaním a testovaním ekologických alternatív k syntetickým chemikáliám v poľnohospodárstve, musí byť náležite financovaná. Investície by sa mali zameriavať na biologické ekologické pesticídy. Takisto by sa mala zvýšiť finančná podpora s cieľom podporiť výskum a inováciu prírodných látok stimulujúcich rast rastlín a látok na ochranu rastlín. Napríklad bioaktivitu spätú s určitými prírodnými zlúčeninami metabolizovanými rizobaktériami možno využívať na ochranu rastlín pred vonkajšími patogénmi. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Vyžaduje sa cielenejšie používanie chemických hnojív, ktoré by malo viesť k obmedzeniu ich používania. Ďalší výskum je potrebný na vývoj alternatív, aby mohla náležitým spôsobom pokračovať potravinárska výroba a aby mali poľnohospodári náležitý príjem. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Vyžaduje sa podrobnejšie posúdenie environmentálnych a zdravotných rizík, aby sa stanovilo, či by využívanie biotechnológie a genetického inžinierstva mohlo pomôcť pri vývoji alternatív k chemickým hnojivám a pesticídom. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | Bez iných realizovateľných alternatív sa výrazným obmedzením používania pesticídov zvýšia výrobné náklady a/alebo to povedie k nižším výnosom. Preto je potrebné preskúmať otázky ekonomickej záťaže pre výrobcov a spotrebiteľov a dovozu potravín z krajín mimo EÚ. |
| --- | --- |

4.7.5.

| 4.7.6. | Nová stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 je veľmi ambiciózna, keďže sa v nej plánuje premeniť najmenej 30 % európskej pevniny na sieť aktívne spravovaných a chránených území. Vo veľkej miere by to malo prispieť k biodiverzite a obnove prírody a pomôcť podporiť stratégiu udržateľnosti v oblasti chemikálií v poľnohospodárskom odvetví. |
| --- | --- |

4.7.6.

| 4.7.7. | V tejto súvislosti by sa malo vyvíjať osobitné úsilie na lepšiu ochranu biodiverzity a najmä opeľovačov pred pesticídmi. Napríklad usmerňovací dokument EFSA o hodnotení rizík prípravkov na ochranu rastlín pre včely má veľké medzery. Musia sa doň začleniť údaje o chronickej toxicite, účinkoch pesticídov na larvy a údaje o akútnej toxicite pre včely a iné opeľovače. |
| --- | --- |

4.7.7.

| 4.7.8. | Ak má byť stratégia v oblasti chemikálií úspešná, musíme mať značnú podporu širokej verejnosti a dosiahnuť skutočnú zmenu kultúry v našom prístupe k používaniu chemikálií, zmene klímy a znečisťovaniu životného prostredia. |
| --- | --- |

4.7.8.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Joyce Msuya, zástupkyňa riaditeľa Environmentálneho programu OSN.

1

(2)  EU news alert issue 517, 22. novembra 2018.

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému Vykonávanie environmentálnych predpisov EÚ o kvalite ovzdušia, vode a odpade, (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 33).

3

Vykonávanie environmentálnych predpisov EÚ o kvalite ovzdušia, vode a odpade

(4)  EK, štúdia stratégie pre netoxické životné prostredie 7. environmentálneho akčného programu.

4

(5)  Správa Komisie o pokroku hodnotenia a riadenia kombinovaného vystavenia viacerým chemikáliám (chemickým zmesiam) a súvisiacich rizík.

5

(6)  Európsky úrad pre životné prostredie https://eeb.org/chemical-evaluation-report-achievements-challenges-and-recommendations-after-a-decade-of-reach/

6

(7)  Akronymy: ECHA – Európska chemická agentúra, EFSA – Európsky úrad pre bezpečnosť potravín.

7

---

| 16.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 286/190 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 286/190

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o oslobodenia od dane pri dovoze a pri určitých dodaniach tovaru a poskytovaní služieb, ktoré sa týkajú opatrení Únie vo verejnom záujme

[COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS)]

(2021/C 286/31)

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 16. 4. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v pléne | 27.4. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 560 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 220/0/7 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 16. 4. 2021

Právny základ

článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v pléne

27.4. 2021

Plenárne zasadnutie č.

560

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

220/0/7

Keďže výbor už vyjadril svoju podporu pravidlám zdaňovania uplatňovaným s ohľadom na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 vo svojom stanovisku na tému Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ s cieľom riešiť naliehavú potrebu odkladu určitých lehôt na podávanie a výmenu informácií v oblasti daní v dôsledku pandémie COVID-19 [COM(2020) 197 final – 2020/0081 (CNS)] – Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 menia smernice (EÚ) 2017/2455 a (EÚ) 2019/1995, pokiaľ ide o dátumy transpozície a uplatňovania [COM(2020) 198 final – 2020/0082 (CNS)] – Návrh nariadenia Rady, ktorým sa v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 mení nariadenie (EÚ) 2017/2454, pokiaľ ide o dátumy uplatňovania [COM(2020) 201 final – 2020/0084 (CNS)] (1) prijatom 10. júna 2020 a keďže tento návrh zmeny smernice Rady 2006/112/ES (2) neobsahuje žiadne ďalšie prvky, ku ktorým by EHSV chcel predložiť pripomienky, na svojom 560. plenárnom zasadnutí 27. a 28. apríla 2021 (schôdza z 27. apríla 2021) rozhodol 220 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 7 členov sa hlasovania zdržalo, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínanom dokumente.

V Bruseli 27. apríla 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 311, 18.9.2020, s. 76.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

---