# Jurnalul Oficial C 288/2021

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 288 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6419 iulie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 288

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6419 iulie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 288/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10303 — Astorg/Bridgepoint/Fenergo) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 288/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10250 — Accor/Keys/Hotel Portfolio) (
  1
  ) | 2 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2021/C 288/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10303 — Astorg/Bridgepoint/Fenergo) (
  1
  )

1

1

2021/C 288/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10250 — Accor/Keys/Hotel Portfolio) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 288/03 | Rata de schimb a monedei euro — 16 iulie 2021 | 3 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2021/C 288/03

Rata de schimb a monedei euro — 16 iulie 2021

3

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 288/04 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 4 |
| 2021/C 288/05 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 15 |
| 2021/C 288/06 | Publicarea unei cereri de modificare a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol în conformitate cu articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului | 20 |
| 2021/C 288/07 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 31 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2021/C 288/04

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

4

2021/C 288/05

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

15

2021/C 288/06

Publicarea unei cereri de modificare a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol în conformitate cu articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

20

2021/C 288/07

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 19.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 288/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 288/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10303 — Astorg/Bridgepoint/Fenergo)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2021/C 288/01)

La 12 iulie 2021, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32021M10303. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32021M10303. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 19.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 288/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 288/2

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10250 — Accor/Keys/Hotel Portfolio)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2021/C 288/02)

La 13 iulie 2021, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32021M10250. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32021M10250. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 19.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 288/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 288/3

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

16 iulie 2021

(2021/C 288/03)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1802 |
| JPY | yen japonez | 130,03 |
| DKK | coroana daneză | 7,4381 |
| GBP | lira sterlină | 0,85298 |
| SEK | coroana suedeză | 10,2428 |
| CHF | franc elvețian | 1,0853 |
| ISK | coroana islandeză | 145,90 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,3878 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,538 |
| HUF | forint maghiar | 359,73 |
| PLN | zlot polonez | 4,5867 |
| RON | leu românesc nou | 4,9285 |
| TRY | lira turcească | 10,0521 |
| AUD | dolar australian | 1,5907 |
| CAD | dolar canadian | 1,4856 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,1684 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6836 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5993 |
| KRW | won sud-coreean | 1 347,94 |
| ZAR | rand sud-african | 16,9840 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,6373 |
| HRK | kuna croată | 7,4968 |
| IDR | rupia indoneziană | 17 083,05 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9681 |
| PHP | peso Filipine | 59,364 |
| RUB | rubla rusească | 87,5186 |
| THB | baht thailandez | 38,669 |
| BRL | real brazilian | 6,0146 |
| MXN | peso mexican | 23,4589 |
| INR | rupie indiană | 88,0310 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1802

JPY

yen japonez

130,03

DKK

coroana daneză

7,4381

GBP

lira sterlină

0,85298

SEK

coroana suedeză

10,2428

CHF

franc elvețian

1,0853

ISK

coroana islandeză

145,90

NOK

coroana norvegiană

10,3878

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,538

HUF

forint maghiar

359,73

PLN

zlot polonez

4,5867

RON

leu românesc nou

4,9285

TRY

lira turcească

10,0521

AUD

dolar australian

1,5907

CAD

dolar canadian

1,4856

HKD

dolar Hong Kong

9,1684

NZD

dolar neozeelandez

1,6836

SGD

dolar Singapore

1,5993

KRW

won sud-coreean

1 347,94

ZAR

rand sud-african

16,9840

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,6373

HRK

kuna croată

7,4968

IDR

rupia indoneziană

17 083,05

MYR

ringgit Malaiezia

4,9681

PHP

peso Filipine

59,364

RUB

rubla rusească

87,5186

THB

baht thailandez

38,669

BRL

real brazilian

6,0146

MXN

peso mexican

23,4589

INR

rupie indiană

88,0310

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 19.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 288/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 288/4

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2021/C 288/04)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 (1) al Comisiei

COMUNICARE A UNEI MODIFICĂRI STANDARD CARE VIZEAZĂ DOCUMENTUL UNIC

„Touraine”

PDO-FR-A0501-AM02

Data comunicării: 7 mai 2021

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1.   Codul geografic oficial

Lista comunelor din arealul geografic și din zona situată în imediata vecinătate a fost actualizată pe baza Codului geografic oficial.

Perimetrul arealului rămâne identic.

Se modifică punctele 6 și 9 din documentul unic.

2.   Eliminarea vinurilor roze cu mențiunea „primeur”

A fost eliminată din caietul de sarcini posibilitatea de a produce vinuri roze cu mențiunea „primeur”. Această eliminare are loc atunci când nu se mai produce acest tip de vin. Legătura cu originea a fost modificată pentru a se elimina mențiunea privind vinurile „primeur”.

Se modifică punctul 8 din documentul unic.

3.   Soiurile de viță-de-vie:

Pentru vinurile roșii care beneficiază de această denumire, soiul Cabernet franc trece din categoria „soi principal” în categoria „soi accesoriu”.

Pentru vinurile roșii care beneficiază de denumirea „Chenonceaux”, soiul Cabernet franc trece din categoria „soi principal” în categoria „soi accesoriu”, iar soiul Gamay este eliminat.

Normele privind ponderea în exploatație au fost ajustate ca urmare a acestor modificări. Normele privind ponderea în exploatație au fost modificate și pentru vinurile care beneficiază de mențiunea „Gamay”.

Această modificare nu afectează documentul unic.

4.   Distanța dintre butuci

Distanța dintre butucii de pe același rând a fost diminuată la 0,90 metri.

Se modifică punctul 5 din documentul unic.

5.   Tăiere

Metodele de tăiere au fost simplificate, caietul de sarcini precizând doar faptul că tăierea viței-de-vie se realizează fie prin tăiere lungă, fie prin tăiere scurtă, fără a se face trimitere la un anumit tip de tăiere.

Se modifică punctul 5 din documentul unic.

6.   Producția maximă per parcelă

Producția maximă per parcelă a fost armonizată pentru vinurile roșii, roze, albe și spumante la 11 000 kg/ha pentru denumirea „Touraine” fără denumiri geografice complementare.

Această modificare nu afectează documentul unic.

7.   Dispoziții referitoare la agromediu

Au fost adăugate două dispoziții privind agromediul.

| — | Înierbarea permanentă a marginilor parcelelor (capetele de rând și spațiile dintre parcele care nu sunt plantate sau cultivate) este obligatorie. Această obligație nu se aplică în cazul reabilitării capetelor de rând în special ca urmare a eroziunii sau a unor fenomene meteorologice excepționale. |
| --- | --- |

—

Înierbarea permanentă a marginilor parcelelor (capetele de rând și spațiile dintre parcele care nu sunt plantate sau cultivate) este obligatorie. Această obligație nu se aplică în cazul reabilitării capetelor de rând în special ca urmare a eroziunii sau a unor fenomene meteorologice excepționale.

| — | Erbicidarea totală a parcelelor este interzisă pe parcelele destinate producției de vinuri care pot beneficia de o denumire geografică complementară. |
| --- | --- |

—

Erbicidarea totală a parcelelor este interzisă pe parcelele destinate producției de vinuri care pot beneficia de o denumire geografică complementară.

Această modificare nu afectează documentul unic.

8.   Asamblarea

Normele privind asamblarea au fost revizuite odată cu modificarea normelor privind ponderea în exploatație.

Această modificare nu afectează documentul unic.

9.   Cărbuni pentru uz oenologic

A fost eliminată interdicția de utilizare a cărbunilor de uz oenologic pentru a permite corectarea gustului pământos de mucegai în cuvée-urile contaminate cu boli criptogamice.

Se modifică punctul 5 din documentul unic.

10.   Legătura

Pentru denumirea „Chenonceaux”, sintagma „note de fructe roșii” din cadrul punctului referitor la legătura cu locul de origine a fost înlocuită cu sintagma „note de fructe negre”.

Se modifică punctul 8 din documentul unic.

11.   Măsuri tranzitorii

Măsurile tranzitorii expirate au fost eliminate din caietul de sarcini.

Această modificare nu afectează documentul unic.

12.   Obligații de declarare

Termenul pentru depunerea declarației de revendicare a fost decalat din 30 noiembrie în 10 decembrie.

Documentul unic nu a fost modificat.

13.   Declarația de retragere

A fost adăugată o declarație retragere:

| „9. | Declarație de retragere
  Orice operator care comercializează un vin cu denumire de origine controlată sub o denumire mai generală îl declară la organismul de protecție și gestionare și la organismul de control autorizat cu cel puțin cincisprezece zile înainte de retragere.” |
| --- | --- |

„9.

Declarație de retragere

Orice operator care comercializează un vin cu denumire de origine controlată sub o denumire mai generală îl declară la organismul de protecție și gestionare și la organismul de control autorizat cu cel puțin cincisprezece zile înainte de retragere.”

Această modificare nu afectează documentul unic.

14.   Trimitere la structura de control

A fost revizuită formularea trimiterii la structura de control, în vederea armonizării ei cu formularea din alte caiete de sarcini. Modificarea este doar de redactare.

Ea nu implică nicio modificare a documentului unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Touraine

2.   Tipul de indicație geografică

DOP - Denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

Vin spumant de calitate

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

1.   Norme analitice

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Aceste vinuri sunt vinuri liniștite albe, roșii, roze și vinuri spumante albe și roze. Vinurile liniștite albe, roșii și roze prezintă o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10 %.

Fiecare lot de vin îndeplinește, după ambalare, următoarele norme analitice: -Vinurile albe și roze prezintă un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) mai mic sau egal cu 4 grame pe litru și o aciditate totală mai mare de 3,5 grame pe litru, exprimată în acid tartric. -Vinurile roșii prezintă un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) mai mic sau egal cu 2 grame pe litru. În cazul vinurilor roșii, fermentația malolactică este finalizată. Conținutul de acid malic este mai mic sau egal cu 0,3 grame pe litru. -Vinurile albe și roze elaborate fără îmbogățire și care prezintă o tărie alcoolică dobândită în volume de minimum 12,5 % au un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) mai mic sau egal cu 6 grame pe litru. În acest caz, conținutul de aciditate totală nu este mai mic cu mai mult de 1 gram pe litru, exprimat în acid tartric, decât conținutul de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză).

Vinurile nu depășesc, după îmbogățire, următoarea tărie alcoolică totală în volume: 12,5 % pentru vinurile liniștite albe, roșii și roze și 13 % pentru vinurile spumante albe și roze (în cazul îmbogățirii mustului).

CARACTERISTICI ANALITICE GENERALE

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | |
| Aciditatea totală minimă: | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

Aciditatea totală minimă:

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

2.   Aciditatea

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Pentru vinurile liniștite albe și roze, valorile pentru aciditatea volatilă și pentru dioxidul de sulf total sunt cele prevăzute de legislația Uniunii. Pentru vinurile liniștite roșii, valorile pentru aciditatea volatilă, aciditatea totală și dioxidul de sulf total sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Pentru vinurile spumante roze și albe, valorile pentru aciditatea volatilă, aciditatea totală, dioxidul de sulf total și dioxidul de carbon sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Fiecare lot de vin neambalat care poate beneficia de mențiunea „primeur” sau „nouveau” prezintă o aciditate volatilă mai mică sau egală cu 10,2 miliechivalenți pe litru.

CARACTERISTICI ANALITICE GENERALE

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

3.   Descriere

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Vinurile care beneficiază de denumirea de origine controlată „Touraine” sunt vinuri care prezintă un gust rotund și note finale proaspete și bine echilibrate. Vinurile albe, adesea de culoare auriu deschis, prezintă o gamă aromatică care poate varia de la note fructate care amintesc de citrice sau fructe exotice până la note florale care amintesc de flori albe. Aceste vinuri păstrează la final, în momentul degustării, o senzație de prospețime.

Vinurile roze se deschid spre arome delicate care amintesc de coacăze negre, fructe exotice sau citrice.

Vinurile roșii obținute din soiul Gamay N (vinuri care beneficiază de indicația „Gamay” sau vinuri care beneficiază de mențiunea „primeur” sau „nouveau”) prezintă frecvent o culoare vișinie și, în general, dezvăluie arome calde de fructe roșii mici pe taninuri catifelate. Aceste vinuri sunt echilibrate și îmbină lejeritatea cu finețea. Vinurile obținute din asamblări sau doar din soiul Cabernet Franc N, la vest de meridianul din Tours, sunt vinuri elegante și puternice, cu o bună structură tanică, a căror expresie aromatică este o combinație de fructe roșii și negre, pe culori care variază de la rubiniu închis la grena profund.

Vinurile spumante albe și roze sunt obținute pe o structură dominant acidă, care le conferă vinurilor întreaga sa prospețime și finețe. Această aciditate este însoțită de note fructate și, în timp, se poate afirma o aromă de brioșă.

CARACTERISTICI ANALITICE GENERALE

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   
  Practici oenologice specifice

1.   Practică oenologică specifică

Pentru producerea vinurilor roze, se autorizează utilizarea de cărbuni pentru uz oenologic, singuri sau în amestecuri în cadrul preparatelor, pentru musturile și vinurile noi aflate încă în fermentație, în limita a 15 % din volumul de vinuri roze elaborate de către vinificatorul în cauză, pentru recolta respectivă și într-o doză maximă de 60 de grame per hectolitru;

| — | Pentru vinurile roșii, sunt autorizate tehnicile de îmbogățire prin concentrarea mustului de struguri, iar nivelul maxim de concentrație parțială în raport cu volumele utilizate este stabilit la 10 %; |
| --- | --- |

—

Pentru vinurile roșii, sunt autorizate tehnicile de îmbogățire prin concentrarea mustului de struguri, iar nivelul maxim de concentrație parțială în raport cu volumele utilizate este stabilit la 10 %;

| — | Vinurile spumante sunt elaborate exclusiv prin a doua fermentație în sticle; |
| --- | --- |

—

Vinurile spumante sunt elaborate exclusiv prin a doua fermentație în sticle;

| — | Vinurile nu depășesc, după îmbogățire, următoarea tărie alcoolică totală în volume: 12,5 % pentru vinurile liniștite albe, roșii și roze și 13 % pentru vinurile spumante albe și roze (în cazul îmbogățirii mustului). |
| --- | --- |

—

Vinurile nu depășesc, după îmbogățire, următoarea tărie alcoolică totală în volume: 12,5 % pentru vinurile liniștite albe, roșii și roze și 13 % pentru vinurile spumante albe și roze (în cazul îmbogățirii mustului).

În afara dispozițiilor menționate mai sus, în ceea ce privește practicile oenologice vinurile trebuie să respecte cerințele prevăzute la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

2.   Practică de cultivare

Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 4 500 de butuci pe hectar, cu o distanță maximă între rânduri de 2,10 metri. Distanța dintre butucii de pe același rând este mai mare sau egală cu 0,9 metri.

Vița-de-vie este tăiată prin tăiere lungă sau scurtă, lăsându-se maximum 11 ochi pe butuc.

Indiferent de modalitatea de tăiere, vița-de-vie poate fi tăiată cu 2 ochi suplimentari pe butuc, cu condiția ca, în stadiul fenologic corespunzător unui număr de 11 sau 12 frunze, numărul de lăstari cu rod din anul respectiv pe butuc să fie de maximum 11.

5.2.   
  Randamente maxime

Vinuri albe

72 de hectolitri pe hectar

Vinuri roșii și roze

66 de hectolitri pe hectar

Vinuri spumante

78 de hectolitri pe hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea vinurilor, precum și recoltarea strugurilor, vinificarea, elaborarea, elevajul și ambalarea vinurilor spumante se realizează pe teritoriul următoarelor comune (listă întocmită pe baza Codului geografic oficial pentru anul 2020):

| — | departamentul Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (doar pe vechiul teritoriu comunal al localității Langeais, devenită reședință de comună), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

departamentul Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (doar pe vechiul teritoriu comunal al localității Langeais, devenită reședință de comună), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | departamentul Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (pentru teritoriul comunelor delegate Contres și Thenay), Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thésée, Valaire, Valencisse (pentru teritoriul comunelor delegate Chambon-sur-Cisse și Molineuf) Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (pentru teritoriul comunei delegate Chouzy-sur-Cisse), Veuzain-sur-Loire (pentru teritoriul comunei delegate Onzain). |
| --- | --- |

—

departamentul Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (pentru teritoriul comunelor delegate Contres și Thenay), Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thésée, Valaire, Valencisse (pentru teritoriul comunelor delegate Chambon-sur-Cisse și Molineuf) Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (pentru teritoriul comunei delegate Chouzy-sur-Cisse), Veuzain-sur-Loire (pentru teritoriul comunei delegate Onzain).

7.   Soiurile de struguri de vin principale

Cabernet franc N

Cabernet - Sauvignon N

Chardonnay B

Chenin B

Côt N - Malbec

Gamay N

Grolleau N

Grolleau Gris G

Meunier N

Orbois B

Pineau d’Aunis N

Pinot Gris G

Pinot Noir N

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Arealul geografic se prezintă sub forma unui platou ușor ondulat, în partea de sud-vest a bazinului parizian, și corespunde unei zone de confluență pe teritoriul căreia râurile Cher, Indre și Vienne se alătură fluviului Loara. Podgoria, care se întinde pe o distanță de aproximativ o sută de kilometri, este organizată de-a lungul văilor, cu excepția regiunii viticole Sologne, situată la est, a cărei podgorie se întinde pe un platou aflat între râurile Cher și Loara.

Arealele geografice ale denumirilor geografice complementare „Amboise” și „Mesland” sunt situate în centrul văilor care se înșiră, de la vest la est, de-a lungul regiunii Val de Loire, în timp ce arealul geografic al denumirii geografice complementare „Azay-le-Rideau” se învecinează cu valea râului Indre. Valea râului Cher adăpostește, în partea sa din aval, denumirea geografică complementară „Chenonceaux”, în timp ce „Oisly” ocupă platoul oriental situat între râurile Loara și Cher.

În general, altitudinea depășește rareori 100 de metri sau 120 de metri pe teritoriul celor 143 de comune care formează arealul geografic.

Vinurile provin de pe parcele care au făcut obiectul unei delimitări stricte și precise, inspirate de centrele istorice de producție. Printre aceste parcele se disting: - parcelele care prezintă soluri derivate din argilă cu silex, la care s-au adăugat nisipuri miocene, soluri denumite local „bournais perrucheux”, - parcelele care prezintă soluri dezvoltate pe argile cu silex sau „perruches” sau soluri argilo-calcaroase, pietroase, derivate din calcar, denumite local „aubuis”; acestea sunt soluri calde și permeabile, care se află pe primele pante sau „coaste” ale văilor; - parcelele care prezintă soluri tipice văilor, așezate pe terase formate din depuneri aluvionare vechi, cunoscute local sub denumirea de „graviers” (prundișuri).

Arealul geografic beneficiază de o climă oceanică, cu o atenuare clară a influenței acesteia de îndată ce se înaintează către partea de est a arealului geografic, în zona meridianului din Tours. Temperaturile și precipitațiile ilustrează această atenuare, înregistrându-se aproximativ 550 milimetri de precipitații în vest și până la 650 milimetri în est, precum și o mai mare amplitudine termică la est, semn al unei influențe oceanice degradate mai accentuate.

Ruinele unei prese vechi, descoperite la Cheillé, aproape de Azay-le-Rideau, atestă cultivarea viței-de-vie în regiunea „Touraine” încă din secolul al II-lea. Sub influența bisericii, între secolul al VIII-lea și secolul al XII-lea, viticultura se află în plină expansiune.

Prezența Curții regale în Valea Loarei în secolul al XVI-lea (castelele de la Chambord, Chenonceau) contribuie la o dezvoltare considerabilă a producției de vinuri de calitate, precum și la renumele anumitor plaiuri viticole („crus”). Producția se dezvoltă după promulgarea Edictului celor 20 de leghe, prin care se interzicea producția viticolă în jurul capitalei, și își fac apariția soiurile „Gamay”, originare din regiunea Lyon.

Căi naturale de circulație, râurile Loara și Cher au încurajat în mod spontan inițierea, dezvoltarea și exportul producției din arealul geografic. Cele mai bune vinuri sunt comercializate în principal în Olanda și Anglia, prin intermediul barierei vamale Ingrandes-sur-Loire, aflate în apropierea orașului Nantes. Aceste vinuri de calitate au fost denumite, în acea epocă, „vinurile mării”, datorită adecvării lor pentru transport.

În secolul al XVIII-lea, se dezvoltă o podgorie în valea inferioară a râului Cher, în jurul orașelor Bléré, Thésée, Montrichard și Chenonceaux. O descriere a soiurilor de viță-de-vie din acest sector este realizată cu ocazia anchetei agricole din anul XII (1804). În lucrarea „Tableau du plan de vigne le plus propagé sur les côtes du Cher”, soiul „Côt” este prezentat ca fiind soiul principal, „cel mai răspândit pe coasta râului Cher cu expunere sudică, care produce un vin de calitatea întâi”.

În 1845, contele ODART menționează, de asemenea, în lucrarea sa „Ampélographie” soiul Côt N ca fiind „soiul cel mai cultivat pe malurile râurilor Cher și Lot”. Jules GUYOT, în 1860, întotdeauna foarte precis în descrierile sale, menționează: „Bretonul (Cabernet Franc N) își are centrul principal în Bourgueil, între Chinon și Saumur, unde stă la baza unor vinuri excelente; însă acesta dispare spre estul regiunii, unde soiurile Côt, Chardenet, Pinot Noir, Beurot și Meunier (...) domină în Loir-et-Cher...”.

După criza filoxerei, podgoria „Touraine” este reconstituită cu soiuri de viță-de-vie derivate în special din noi soiuri altoite, cum ar fi soiurile Gamay N și Sauvignon B. Arealul geografic se construiește atunci treptat, integrând sectoare vitivinicole cu potențial ridicat de calitate și, cu puțin timp înainte de începutul celui de al Doilea Război Mondial, în anul 1939, este recunoscută denumirea de origine controlată „Coteaux de Touraine”.

În 1953 a fost adoptată definitiv denumirea „Touraine”.

Podgoria acoperea la acel moment o suprafață de 8 000 de hectare, iar producătorii, grupați în cadrul a cinci cooperative vinicole, dezvoltă producția de vinuri provenite din soiurile Sauvignon B și Gamay N, care dobândesc o reputație solidă în sectorul serviciilor de alimentație publică, sub denumirile comune „Sauvignon de Touraine” și „Gamay de Touraine”.

Începând din 1985, conștienți de potențialul teritoriului lor și al soiurilor lor de viță-de-vie, producătorii din valea râului Cher introduc soiurile Côt N și Sauvignon B pe parcelele de pe primele „coaste”, în timp ce producătorii din regiunea viticolă Sologne plantează cu predilecție soiul Sauvignon B pe parcelele cu soluri nisipoase.

Această activitate de căutare a autenticității se va concretiza în recunoașterea denumirilor geografice complementare „Chenonceaux” pentru vinurile albe și roșii de pe coastele râului Cher și „Oisly” pentru vinurile albe din regiunea viticolă Sologne.

În 2009, podgoria acoperă o suprafață de 4 500 de hectare, cultivate de aproximativ 800 de producători. Se produc aproximativ 260 000 de hectolitri de vin, din care peste 60 % sunt vinuri albe. Vinurile care beneficiază de denumirea de origine controlată „Touraine” sunt vinuri care prezintă un gust rotund și note finale proaspete și bine echilibrate.

Vinurile albe, adesea de culoare auriu deschis, prezintă o gamă aromatică care poate varia de la note fructate care amintesc de citrice sau fructe exotice până la note florale care amintesc de flori albe. Aceste vinuri păstrează la final, în momentul degustării, o senzație de prospețime.

Vinurile roze se deschid spre arome delicate care amintesc de coacăze negre, fructe exotice sau citrice.

Vinurile roșii obținute din soiul Gamay N (vinuri care beneficiază de indicația „Gamay” sau vinuri care beneficiază de mențiunea „primeur”) prezintă frecvent o culoare vișinie și, în general, dezvăluie arome calde de fructe roșii mici pe taninuri catifelate. Aceste vinuri sunt echilibrate și îmbină lejeritatea cu finețea. Vinurile obținute din asamblări sau doar din soiul Cabernet Franc N, sunt vinuri elegante și puternice, cu o bună structură tanică, a căror expresie aromatică este o combinație de fructe roșii și negre, pe culori care variază de la rubiniu închis la grena profund.

Vinurile spumante albe și roze sunt obținute pe o structură dominant acidă, care le conferă vinurilor întreaga sa prospețime și finețe. Această aciditate este însoțită de note fructate și, în timp, se poate afirma o aromă de brioșă. Vinuri liniștite: rețeaua hidrografică importantă, alcătuită din râurile Loara, Vienne, Cher și Indre, a modelat de-a lungul timpului un platou deluros format din roci moi datând din era terțiară și secundară. Sub influența bisericii, în Evul Mediu, oamenii au introdus podgoria de-a lungul coastelor respective și pe marginile platoului.

Această apropiere față de cursurile de apă constituie deja, în perioada Renașterii, un atu important, care favorizează exportul vinurilor de „Touraine”. Astfel, caracterul permanent al barierei vamale Ingrandes-sur-Loire, de unde vinurile sunt exportate către Olanda, precum și aplicarea Edictului celor douăzeci de leghe în anul 1577 conturează podgoria din regiune și promovează o producție de calitate. Sub influența climei, în partea vestică a arealului geografic sunt cultivate cu predilecție soiurile de viță-de-vie Chenin B și Cabernet franc N, în timp ce soiurile de viță-de-vie Sauvignon B, Côt N și Gamay N sunt privilegiate în partea estică a arealului geografic. Meridianul din Tours marchează această limită climatică naturală. Soiurile de viță-de-vie s-au impus în mod natural în această diversitate de condiții viticole oferite producătorilor.

Respectând uzanțele, arealul parcelat delimitat pentru recoltarea strugurilor ia în considerare doar parcelele cu soluri drenante, dezvoltate în principal pe formațiuni din Turonian și Senonian. Argila cu silex, bogată în pietre silicate, acoperă în cea mai mare parte solurile din văile intermediare. Acest silex, în cantitate mare la suprafață, joacă prin urmare un rol important în timpul coacerii strugurilor, prin creșterea nivelului de schimburi termice din sol. Aceste condiții contribuie în mare parte la calitatea vinurilor albe și a vinurilor roșii. Soiul de struguri Sauvignon B este potrivit în special pe parcelele care prezintă soluri „perruches” și „aubuis”. Acest soi găsește în astfel de soluri condițiile esențiale pentru o maturitate constantă, de-a lungul anilor. Vinurile obținute din acest soi prezintă, pe aceste soluri și în acest climat, un caracter proaspăt și original. În anul 2009, ele au reprezentat 2/3 din producția aferentă denumirii de origine controlate. Soiul Gamay N, soi negru din perioada de reconstrucție care a urmat crizei filoxerice, se află predominant pe parcelele cu soluri „din argilă cu silex”, iar vinurile obținute din acest soi sunt fructate și alerte. Vinurile roșii din partea de est a meridianului din Tours sunt structurate în jurul soiului Côt N, în timp ce soiul Cabernet Franc N se impune în partea de vest a meridianului respectiv. Aceste vinuri prezintă o bună structură tanică.

În cadrul DOP „Touraine” sunt recunoscute 5 denumiri geografice complementare.

Amboise

Platoul din cretă moale prezintă un relief destul de marcat, cu o altitudine cuprinsă între 80 și 100 de metri. Diversitatea situațiilor geo-pedologice a oferit producătorilor posibilitatea de a găsi, pentru fiecare dintre soiurile care s-au impus, condițiile optime de exprimare a acestora. Vinurile roze sunt vinuri fructate și proaspete, vinurile roșii, care prezintă o bună structură tanică, au o expresie aromatică destul de intensă, evocând în principal note de fructe roșii, iar vinurile albe sunt în general seci, însă uneori pot conține zaharuri fermentabile și pot fi clasificate ca „demi-sec”, „moelleux” sau „doux”. Elevajul vinurilor roșii conferă suplețe structurii lor tanice. În cazul vinurilor albe, elevajul sporește complexitatea aromatică.

Azay-le-Rideau

Datorită poziționării sale între valea Loarei și cea a râului Indre, podgoria beneficiază de o climă temperată. Soiurile Grolleau N și Chenin B domină colinele și terasele nisipos-pietroase, în beneficiul producției de vinuri albe elegante și proaspete și de vinuri roze fructate. În mod tradițional, vinurile roze sunt produse obligatoriu prin tehnica presării directe înainte de fermentare, pentru a se obține notele fructate. Vinurile albe care uneori pot conține zaharuri fermentabile sunt elegante și minerale.

Chenonceaux

Arealul geografic se întinde pe coastele de pe ambele maluri ale râului Cher. Soiurile de viță-de-vie sunt plantate pe parcele cu soluri marcate de prezența importantă a silexului. Vinul alb are o expresie aromatică în general intensă, dezvăluind arome florale (păducel, salcâm etc.) și note mai fructate (citrice, fructe uscate etc.). Elevajul, cel puțin până la data de 30 aprilie a anului următor anului de recoltă, permite asigurarea rotunjimii și a fineței. Vinurile roșii prezintă o bună structură tanică. Expresia lor aromatică este destul de intensă, evocând în special note de fructe negre. Elevajul, cel puțin până la data de 31 august a anului următor anului de recoltă, permite obținerea unui vin cu arome complexe și taninuri rotunde și catifelate.

Mesland

Arealul geografic, situat în partea de nord-est a arealului geografic al denumirii de origine protejată „Touraine”, corespunde unei margini a platoului cu vedere la fluviul Loara. Aici, solurile sunt unite de prezența silexului și a nisipurilor miocene. Variațiile de temperatură și localizarea geografică sunt ideale pentru soiurile de struguri timpurii. Vinurile roșii și roze, obținute, în principal, din soiul de struguri Gamay N, exprimă arome concentrate de fructe roșii mici. Vinurile albe, care pot conține uneori zaharuri fermentabile, au o expresie aromatică complexă, dezvăluind arome florale (păducel, tei, verbină etc.) și note mai fructate (citrice, pere etc.). Degustarea se încheie deseori cu o senzație de prospețime.

Oisly

Situată în centrul regiunii viticole Sologne, această podgorie produce vinuri albe seci dintr-un singur soi de struguri, Sauvignon B, care își exprimă întreg potențialul pe solurile nisipoase și pietroase continentale și pe așa-numitele formațiuni „din Sologne” alcătuite din nisip, argile și falun. Clima arealului geografic se caracterizează în principal prin sezonul sub-uscat cel mai pronunțat din regiunea Touraine. Acest mediu natural oferă vinurilor prospețime marcată de arome fine și delicate, care amintesc de citrice și flori albe. Elevajul, cel puțin până la data de 30 aprilie a anului următor anului de recoltă, permite vinurilor să devină mai complexe.

„Touraine”, moștenitoarea podgoriilor și a văilor cântate de regi, este în continuare una dintre bijuteriile podgoriilor nordice, iar peisajele sale culturale vii, păstrate prin exploatarea seculară a viței-de-vie, au contribuit la înscrierea Văii Loarei în patrimoniul istoric al UNESCO.

Vinuri spumante

Producția de vinuri spumante se înscrie în contextul descris mai sus. Constatând că vinurile îmbuteliate în pivnițe aveau uneori tendința să fermenteze din nou, producătorii din Touraine și-au dorit să stăpânească acest proces și să valorifice aceste vinuri spumante în mod natural. Astfel, începând cu secolul al XIX-lea, au apărut vinurile „petiante” oferite consumatorului. Prezența pivnițelor săpate în tuf a constituit atunci un factor favorabil dezvoltării producției acestor vinuri, care necesită spații de depozitare și de manipulare de dimensiuni mari și cu temperatură moderată.

Ca urmare a experienței dobândite timp de mai bine de un secol, producătorii de vinuri spumante posedă în prezent cunoștințe pe care le stăpânesc perfect și care se reflectă în compoziția cuvée-urilor. Originalitatea teritorială a vinurilor albe se datorează obligației ca soiul de viță-de-vie Chenin B sau Orbois B să fie prezent în proporție de 60 %. Elevajul îndelungat „sur lattes” (pe scânduri) contribuie la dezvoltarea aromelor de brioșe și a complexității vinurilor.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor, precum și pentru vinificarea, elevajul și ambalarea vinurilor spumante, este constituită din teritoriul următoarelor comune (listă întocmită pe baza Codului geografic oficial din 2020):

| — | departamentul Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois; |
| --- | --- |

—

departamentul Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois;

| — | departamentul Indre-et-Loire: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse; |
| --- | --- |

—

departamentul Indre-et-Loire: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse;

| — | departamentul Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Fresnes, Le Controis-en-Sologne (pentru teritoriile comunelor delegate Feings, Fougères-sur-Bièvre și Ouchamps), Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin, Selles-sur-Cher; |
| --- | --- |

—

departamentul Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Fresnes, Le Controis-en-Sologne (pentru teritoriile comunelor delegate Feings, Fougères-sur-Bièvre și Ouchamps), Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin, Selles-sur-Cher;

| — | departamentul Maine-et-Loire: Brain-sur-Allonnes, Montsoreau. |
| --- | --- |

—

departamentul Maine-et-Loire: Brain-sur-Allonnes, Montsoreau.

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| — | Denumirea de origine controlată trebuie să fie în mod obligatoriu urmată de indicația „Gamay” în conformitate cu dispozițiile din caietul de sarcini. |
| --- | --- |

—

Denumirea de origine controlată trebuie să fie în mod obligatoriu urmată de indicația „Gamay” în conformitate cu dispozițiile din caietul de sarcini.

| — | Denumirea de origine controlată poate fi completată cu una dintre următoarele denumiri geografice complementare, în conformitate cu dispozițiile stabilite în caietul de sarcini: „Amboise”, „Azay-le-Rideau”, „Chenonceaux”, „Mesland”, „Oisly”. |
| --- | --- |

—

Denumirea de origine controlată poate fi completată cu una dintre următoarele denumiri geografice complementare, în conformitate cu dispozițiile stabilite în caietul de sarcini: „Amboise”, „Azay-le-Rideau”, „Chenonceaux”, „Mesland”, „Oisly”.

| — | Denumirea de origine controlată poate fi completată cu mențiunea „primeur” sau „nouveau”, în conformitate cu dispozițiile stabilite în caietul de sarcini. |
| --- | --- |

—

Denumirea de origine controlată poate fi completată cu mențiunea „primeur” sau „nouveau”, în conformitate cu dispozițiile stabilite în caietul de sarcini.

| — | Toate mențiunile facultative a căror utilizare, în temeiul dispozițiilor Uniunii, poate fi reglementată de statele membre sunt înscrise pe etichete utilizând caractere ale căror dimensiuni nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime dublul dimensiunilor caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

—

Toate mențiunile facultative a căror utilizare, în temeiul dispozițiilor Uniunii, poate fi reglementată de statele membre sunt înscrise pe etichete utilizând caractere ale căror dimensiuni nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime dublul dimensiunilor caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

| — | Dimensiunile caracterelor utilizate pentru denumirea geografică „Val de Loire” nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, două treimi din dimensiunile caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

—

Dimensiunile caracterelor utilizate pentru denumirea geografică „Val de Loire” nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, două treimi din dimensiunile caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine controlată.

Denumiri geografice complementare

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| — | Denumirile geografice complementare „Amboise”, „Azay-le-Rideau” sau „Mesland” se înscriu în mod obligatoriu după denumirea de origine controlată, cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

—

Denumirile geografice complementare „Amboise”, „Azay-le-Rideau” sau „Mesland” se înscriu în mod obligatoriu după denumirea de origine controlată, cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată.

| — | Denumirile geografice complementare „Chenonceaux” sau „Oisly” sunt înscrise în mod obligatoriu sub denumirea de origine controlată, cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

—

Denumirile geografice complementare „Chenonceaux” sau „Oisly” sunt înscrise în mod obligatoriu sub denumirea de origine controlată, cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată.

| — | Vinurile albe care beneficiază de denumirile geografice complementare „Amboise”, „Mesland” sau „Azay-le-Rideau” trebuie să prezinte în mod obligatoriu pe etichetă mențiunea „demi-sec”, în conformitate cu normele analitice stabilite pentru această mențiune în prezentul caiet de sarcini, și mențiunea „moelleux” (demidulce) sau „doux” (dulce), corespunzătoare conținutului de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) prezent în vin, astfel cum este definit de reglementările Uniunii. |
| --- | --- |

—

Vinurile albe care beneficiază de denumirile geografice complementare „Amboise”, „Mesland” sau „Azay-le-Rideau” trebuie să prezinte în mod obligatoriu pe etichetă mențiunea „demi-sec”, în conformitate cu normele analitice stabilite pentru această mențiune în prezentul caiet de sarcini, și mențiunea „moelleux” (demidulce) sau „doux” (dulce), corespunzătoare conținutului de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) prezent în vin, astfel cum este definit de reglementările Uniunii.

Etichetarea

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| — | Vinurile roze care beneficiază de denumirea geografică complementară „Mesland” trebuie să prezinte în mod obligatoriu pe etichetă mențiunea „demi-sec”, în conformitate cu normele analitice stabilite pentru această mențiune în caietul de sarcini, și mențiunea „moelleux” (demidulce) sau „doux” (dulce), corespunzătoare conținutului de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) prezent în vin, astfel cum este definit de reglementările Uniunii. |
| --- | --- |

—

Vinurile roze care beneficiază de denumirea geografică complementară „Mesland” trebuie să prezinte în mod obligatoriu pe etichetă mențiunea „demi-sec”, în conformitate cu normele analitice stabilite pentru această mențiune în caietul de sarcini, și mențiunea „moelleux” (demidulce) sau „doux” (dulce), corespunzătoare conținutului de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) prezent în vin, astfel cum este definit de reglementările Uniunii.

| — | Vinurile care pot beneficia de mențiunea „primeur” sau „nouveau” trebuie prezentate în mod obligatoriu cu indicarea anului de recoltă. |
| --- | --- |

—

Vinurile care pot beneficia de mențiunea „primeur” sau „nouveau” trebuie prezentate în mod obligatoriu cu indicarea anului de recoltă.

| — | Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura denumirea unei unități geografice mai mici, cu condiția:






  — | să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; |
| --- | --- | --- |

—

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura denumirea unei unități geografice mai mici, cu condiția:

—

să fie vorba despre un loc înscris în cadastru;

| — | ca acesta să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

ca acesta să figureze în declarația de recoltă.

| — | Indicația „Gamay” este înscrisă imediat sub denumirea de origine controlată, cu caractere ale căror dimensiuni sunt mai mari sau egale, atât în înălțime, cât și în lățime, cu două treimi din dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată și cel mult egale cu acestea. |
| --- | --- |

—

Indicația „Gamay” este înscrisă imediat sub denumirea de origine controlată, cu caractere ale căror dimensiuni sunt mai mari sau egale, atât în înălțime, cât și în lățime, cu două treimi din dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată și cel mult egale cu acestea.

Link către caietul de sarcini al produsului

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3cc0de2e-abb5-4e4c-a927-b9edf3c0b4b5

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 19.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 288/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 288/15

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2021/C 288/05)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Vänerlöjrom”

Nr. UE: PDO-SE-02412 – 6 martie 2018

(X) DOP ( ) IGP

1.   Denumirea

„Vänerlöjrom”

2.   Statul membru sau țara terță

Suedia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1   Tip de produs

| 1.7. | Pești, moluște și crustacee proaspete și produse derivate |
| --- | --- |

1.7.

Pești, moluște și crustacee proaspete și produse derivate

3.2   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Vänerlöjrom” este un produs natural, obținut doar din icre de păstrăv argintiu (Coregonus albula) și sare (NaCl). Produsul „Vänerlöjrom” se comercializează proaspăt, congelat sau decongelat. „Vänerlöjrom” își păstrează aceleași caracteristici, indiferent de forma în care este comercializat.

Produsul „Vänerlöjrom” prezintă următoarele caracteristici:

Aspect: luciu natural, strălucire asemănătoare cu cea a pietrișului. Trebuie să fie vizibile boabele întregi ale icrelor.

Consistență: Produsul „Vänerlöjrom” este caracterizat de boabe întregi care pocnesc într-un mod distinctiv atunci când sunt apăsate pe cerul gurii la degustare.

Dimensiune: dimensiunea boabelor variază de la 0,8 mm la 2,0 mm, în funcție de momentul din sezonul de pescuit și de porțiunea lacului Vänern în care a fost capturat păstrăvul argintiu.

Culoare: limpede și lucioasă, care variază de la portocaliu-deschis la un portocaliu oarecum mai închis de-a lungul sezonului de pescuit (de la S1060-Y30R la 080-Y40R în Sistemul de culori naturale – „Natural Colour System”).

Conținut de sare: 4,0-4,5 % NaCl

Conținut de umiditate: trebuie să fie suficient de scăzut încât „Vänerlöjrom” să nu cadă dintr-o linguriță înclinată. De asemenea, icrele trebuie să își păstreze forma atunci când sunt așezate pe o suprafață plană.

Aromă: gust fin și pur de somon și „umami”, cantitate moderată de sare. Aroma se intensifică atunci când boabele mici sunt strivite în gură.

3.3   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Păstrăvul argintiu se hrănește în mod exclusiv cu plancton [Bythothrepes cederstroemi, Daphnia (sp), Bosmina (sp), Eurytemora (sp), Heterocope (sp) și Diaptomus (sp)] care se găsește în mod natural în apa dulce a lacului Vänern.

Materii prime:

Icrele de păstrăv argintiu (Coregonus albula) capturat în lacul Vänern constituie materia primă pentru producția de „Vänerlöjrom”.

Alte ingrediente: Sare neiodată (NaCl)

3.4   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

„Vänerlöjrom” se produce din icre de păstrăv argintiu (Coregonus albula) capturat în lacul Vänern. Toate etapele procesului de producție, de la pescuit la prepararea produsului „Vänerlöjrom” (extragerea, baterea, spălarea preliminară, strecurarea, curățarea minuțioasă, uscarea și sărarea) trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată descrisă la punctul 4.

3.5   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pe lângă normele generale privind etichetarea, toți producătorii de „Vänerlöjrom” trebuie să includă logoul de mai jos pe eticheta produsului.

Image 1

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de producție a „Vänerlöjrom” este alcătuită din lacul Vänern și parohiile din împrejurimi:

Väse și Östra Fågelvik din districtul Väse;

Ölme și Varnum din districtul Ölme;

Visnum și Visnums Kil din districtul Visnum;

Parohiile rurale și urbane din Karlstad și Hammarö din districtul Karlstad.

Segerstad, Grums și Ed din districtul Grums:

Millesvik, Eskilsäter, Ölserud, Botilsäter, By, Bro, Södra Ny și Tveta din districtul Näs

(toate parohiile menționate mai sus se află în comitatul Värmland).

Leksberg, Björsäter, Torsö, Hassle, Berga, Lyrestad, Amnehärad și orașul Mariestad din districtul Vadsbro;

Källby, Skeby, Husaby și Sävare din districtul Kinnefjärding;

Medelplana, Västerplana, Österplana și Forshem din districtul Kinne;

Tådene, Norra Kedum, Örslösa, Söne, Rackeby, Skalunda, Sunnersberg, Gösslunda, Strö, Otterstad și orașul Lidköping din districtul Kålland;

Flo, Ås, Sal, Västernäs, Tun, Karaby și Frie din districtul Åse;

Västra Tunhem, Vassända-Naglum și orașul Vänersborg din districtul Väne;

Bolstad, Grinstad, Gestad și Frändefors din districtul Sundal;

Skållerud, Holm și Järn din districtul Nordal;

Parohiile rurale și urbane din Åmål, Tössö med Tydie și Danisco din districtul Tössbo;

(toate parohiile menționate mai sus se află în comitatul Västra Götaland).

5.   Legătura cu aria geografică

Detalii specifice privind aria geografică

Lacul Vänern este cel mai mare lac din Suedia și al treilea lac ca dimensiune din Europa. Se află în sud-vestul Suediei și are o suprafață de aproximativ 5 650 km2. Adâncimea medie este de 27 de metri, iar adâncimea maximă este de 106 metri. Datorită dimensiunii sale, lacul Vänern poate fi comparat cu o mare interioară, cu un arhipelag întins care cuprinde mai mult de 12 000 de insule. În ciuda existenței acestui arhipelag întins, lacul este, în principal, pelagic.

În centrul lacului Vänern, arhipelagul Lurö din partea de nord se întinde spre arhipelagul Kålland din partea de sud. Aceste două arhipelaguri împart, mai mult sau mai puțin, lacul în două mari bazine, cel din sud-vest fiind cunoscut sub denumirea de lacul Dalbo, iar cel din nord-est fiind cunoscut sub denumirea de lacul Värmland. Lacul Dalbo este mai îngust și are un volum mai mic de apă decât lacul Värmland. Prin urmare, cele două bazine au cicluri de temperaturi anuale oarecum diferite.

Lacul Vänern s-a format cu aproximativ 10 000 de ani în urmă, când s-a separat treptat de masa de apă care a devenit Marea Baltică prin ridicarea tectonică de după ultima eră glaciară. În prezent, nivelul mediu al apelor lacului este de 44,3 metri peste nivelul mării. Datorită izolării sale de Marea Baltică, lacul Vänern adăpostește crustacee care sunt relicve glaciare.

Lacul are o zonă largă de captare a apei, care se întinde până în Norvegia. Râul Klarälven, cu un bazin de 11 847,6 km2 și cu un debit mediu de 162,5 m3/s (debitul maxim al apei este de 690 m3/s), formează afluentul principal.

Precipitațiile medii anuale sunt de aproximativ 600 mm pentru lacul Vänern și de aproximativ 1 000 mm în aria situată de-a lungul frontierei cu Norvegia în vest și în nord-vest. În timpul iernii, precipitațiile sunt, în principal, sub formă de zăpadă. Stratul de zăpadă poate fi semnificativ (60-65 cm), mai ales în porțiunile din nord-vestul zonei de captare a apei. De obicei, zăpada se menține în luna aprilie și contribuie la viiturile puternice de primăvară a numeroase râuri care se varsă în lacul Vänern.

Porțiunea de pe teritoriul Suediei a zonei de captare a apei cuprinde aproximativ 10 % din teritoriul țării și constă, în principal, în teren împădurit, ceea ce înseamnă că o cantitate de materie organică ajunge în lac [nivelul total de materie organică din lacul Vänern (TOC) este de aproximativ 5-6 mg/l]. Temperatura apei de suprafață este de aproximativ -5-0 °C între lunile decembrie și februarie și de aproximativ 10-16 °C între lunile mai și septembrie. Atunci când s-a format lacul Vänern, păstrăvul argintiu din acest lac a fost separat de rudele sale din Marea Baltică. Prin urmare, acesta este, în prezent, diferit din punct de vedere genetic de alte tipuri de păstrăv argintiu și este adaptat la condițiile naturale din lacul Vänern.

Păstrăvul argintiu din lacul Vänern este o specie de pește pelagic care trăiește în bancuri mari, care migrează între lacurile Dalbo și Värmland, în funcție de factori precum temperatura apei și curenții subacvatici. Acesta rămâne în principal în apa mai rece de sub termoclină.

Păstrăvul argintiu din lacul Vänern este des întâlnit și constituie aproximativ 30 % din biomasa apelor deschise. Acesta ajunge la maturitate la vârsta de aproximativ un an. Ciclul său de reproducere este influențat de climă. Ploile abundente din perioada iernii, împreună cu viiturile puternice de primăvară și cu un flux consistent de materie organică, contribuie la asigurarea unui nivel mai mare de plancton, care este sursa principală de hrană a păstrăvului argintiu.

Descrierea factorilor umani

„Vänerlöjrom” se produce din icre de păstrăv argintiu (Coregonus albula) capturat în lacul Vänern.

Caracteristicile produsului „Vänerlöjrom” sunt rezultatul măiestriei și al experienței persoanelor implicate în pescuitul păstrăvului argintiu ajuns la maturitate și cu icre din lacul Vänern și în procesul ulterior de preparare.

Calitatea produsului „Vänerlöjrom” depinde în principal de etapa din perioada de reproducere a păstrăvului argintiu în care este pescuit. Păstrăvul argintiu din lacul Vänern se reproduce între lunile octombrie și decembrie. Această perioadă de reproducere precisă este influențată de temperatura apei, ceea ce înseamnă că momentul depunerii icrelor variază în diferitele porțiuni ale lacului Vänern. În timpul perioadei de reproducere, păstrăvii argintii preferă zonele în care apele de fund sunt împinse spre suprafață de curenți și de topografia fundului lacului. În perioada respectivă, bancurile se găsesc, în principal, la o adâncime de 10-20 de metri. În ciuda existenței instrumentelor moderne, cunoștințele pescarilor cu privire la comportamentul păstrăvului argintiu în funcție de curenți, de topografia fundului râului, de vreme și de direcția vântului sunt esențiale pentru capturarea peștilor cu icre în etapa potrivită a perioadei de reproducere, în vederea garantării faptului că materia primă, și anume icrele, este de cea mai înaltă calitate.

Păstrăvul argintiu este capturat în mod exclusiv prin folosirea năvoadelor cu o dimensiune a ochiului de plasă de cel puțin 16,5 mm. Fiecare pescar poate folosi maximum 1 400 de metri de plasă pe operațiune de pescuit. Pescuitul păstrăvului argintiu este reglementat și se desfășoară în timpul sezonului de reproducere a acestuia, la sfârșitul toamnei. Perioada de pescuit este stabilită de Agenția suedeză pentru gestionarea maritimă și a apelor (HaV).

Ulterior, trebuie să se mențină calitatea materiei prime în timpul procesului de preparare, pentru a se garanta faptul că produsul „Vänerlöjrom” prezintă caracteristicile sale specifice. Prepararea se efectuează manual, iar procesul trebuie să se desfășoare rapid. Prepararea produsului „Vänerlöjrom” începe de îndată ce captura este debarcată. Deoarece este necesar ca procesul de preparare să se desfășoare rapid pentru a se menține calitatea icrelor, produsul se prepară în vecinătatea directă a lacului (la nu mai mult de 5 km de linia de plutire, la niveluri normale ale apei).

Pentru prepararea produsului „Vänerlöjrom”, icrele se extrag manual din pește și sunt curățate ulterior de sânge, de membrane și de boabe care nu pot fi utilizate, prin batere. Pentru o femelă matură din specia păstrăv argintiu, icrele pot reprezenta 5-10 % din greutatea corporală (aproximativ 30 de grame). Extragerea icrelor din pește este efectuată de un personal îndemânatic și cu o experiență vastă. În timpul procesului, se verifică dacă materia primă este curată și de calitate prin intermediul unei examinări vizuale.

După batere, icrele sunt spălate imediat în apă curată și rece, de trei până la cinci ori. Se înlătură eventualele impurități rămase și se colectează icrele în pânze pentru strecurat, care sunt agățate pentru a se permite scurgerea apei. Pentru a se împiedica pierderea culorii icrelor sau umflarea acestora până la spargere, intervalul de timp dintre spălarea inițială și strecurare trebuie să fie cât mai scurt posibil (aproximativ 10 minute).

După strecurare, icrele se usucă într-o încăpere de depozitare răcoroasă, la 3-6 °C, timp de aproximativ 48 de ore. Procesul de uscare le reduce greutatea cu aproximativ 8-10 %. Icrele uscate se sărează cu sare neiodată (NaCl).

Caracteristicile produsului finit sunt evaluate prin eșantionare și prin teste „în orb” în timpul sezonului de pescuit. Evaluările sunt efectuate de evaluatori independenți. Doar icrele care respectă cerințele din caietul de sarcini sunt ambalate și comercializate sub denumirea „Vänerlöjrom”.

Produsul „Vänerlöjrom” are o legătură strânsă cu zona locală. Evenimentele legate de lacul Vänern și de obținerea icrelor, inclusiv Ziua icrelor de păstrăv argintiu, atrag un număr mare de vizitatori anual.

Caracteristicile specifice ale produsului

„Vänerlöjrom” se produce din icre de păstrăv argintiu din lacul Vänern, un pește de apă dulce care este separat din punct de vedere genetic de păstrăvul argintiu din Golful Botnic de 8 000-9 000 de ani.

„Vänerlöjrom” este un produs natural, care nu conține aditivi, în afară de sarea de bucătărie (NaCl). Acest fapt îl diferențiază de majoritatea celorlalte produse de pe piață care conțin icre.

Produsul „Vänerlöjrom” își obține caracteristicile specifice din mineralele și din substanțele nutritive din apele lacului Vänern. Boabele sunt oarecum mai mici decât cele de păstrăv argintiu din Golful Botnic. Icrele au o culoare mai pală, cu o clară tentă portocalie.

Produsul „Vänerlöjrom” are o cantitate moderată de sare, care permite gustului delicat și plin al icrelor să se facă simțit.

Datorită dimensiunii mici a boabelor, produsul „Vänerlöjrom” este perceput ca fiind mai puțin „granulat”, fapt ce contribuie, împreună cu cantitatea moderată de sare și cu gustul elegant în mod natural, la o experiență gustativă plăcută.

Produsul „Vänerlöjrom” este un produs bine stors (uscat), care eliberează o cantitate mai mică de apă decât alte produse similare de pe piață.

Legătura cauzală

Lacul Vänern constituie un mediu foarte special. Acesta s-a separat de Marea Baltică cu aproximativ 10 000 de ani în urmă. De atunci, ecosistemul s-a dezvoltat fără a avea contact cu Marea Baltică, ceea ce înseamnă că stocurile de păstrăv argintiu sunt, în prezent, diferite din punct de vedere genetic de populația care trăiește în Marea Baltică. De asemenea, lacul Vänern are o populație de zooplancton format din relicve glaciare.

Apa din lacul Vänern provine din mai multe cursuri de apă mici și mari, care străbat în special terenuri morenice împădurite și mlaștini și lacuri mai bogate în humus. Deoarece lacul este relativ sărac în substanțe nutritive, apele bogate în substanțe nutritive care se adaugă în urma precipitațiilor puternice stimulează dezvoltarea planctonului, care constituie, la rândul său, o sursă de hrană pentru populația unică de păstrăv argintiu a lacului, cunoscut sub denumirea de păstrăv argintiu din lacul Vänern.

Calitatea apei din lacul Vänern și faptul că sursele de hrană reprezintă în totalitate organisme de apă dulce contribuie la caracterul special al icrelor de păstrăv argintiu din lacul Vänern. Boabele sunt oarecum mai mici decât cele de păstrăv argintiu din Golful Botnic și au, de asemenea, o culoare portocalie distinctivă.

Pentru producția de „Vänerlöjrom”, păstrăvul argintiu trebuie să fie pescuit în etapa potrivită a perioadei de reproducere, pentru a se garanta faptul că materia primă este de cea mai înaltă calitate. Din cauza dimensiunii lacului Vänern, condițiile din lac sunt afectate cu ușurință de vreme și de vânt. În perioada de reproducere a păstrăvului argintiu, în timpul toamnei, condițiile pot deveni foarte neprielnice, acesta fiind un aspect de care pescarii trebuie să țină cont. Comportamentul reproductiv al păstrăvului argintiu din lacul Vänern este afectat de temperatura apei, de curenți și de topografia fundului lacului. Pentru a captura femelele cu icre în etapa potrivită din perioada de incubație, pescarii trebuie să fie familiarizați cu comportamentul păstrăvului argintiu și să anticipeze, pe baza experienței, locul unde își va depune icrele în condițiile climatice de la momentul respectiv.

După capturarea păstrăvului argintiu cu icre, trebuie să se mențină calitatea icrelor în timpul procesului de preparare, pentru a se obține caracterul special al produsului „Vänerlöjrom”. Prepararea este efectuată manual de persoane cu o experiență vastă, cu ochiul format și cu priceperea necesară pentru producția de icre de păstrăv argintiu de o calitate înaltă și care stăpânesc tehnica specifică de extragere manuală a icrelor din pește.

Caracteristicile speciale care definesc produsul „Vänerlöjrom” se datorează în întregime condițiilor naturale din aria geografică și capacității oamenilor de a utiliza și de a gestiona materia primă obținută datorită respectivelor condiții naturale.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din regulament]

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/produktspecifikation-vanerlojrom_2020_05_11-002.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---

| 19.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 288/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 288/20

---

Publicarea unei cereri de modificare a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol în conformitate cu articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

(2021/C 288/06)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la respectiva cerere, în temeiul articolului 98 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în termen de două luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE A CAIETULUI DE SARCINI

„ARDÈCHE”

PGI-FR-A1198-AM03

Data cererii: 23 septembrie 2016

1.   Normele aplicabile modificării

Articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 – Modificare care nu este minoră

2.   Descrierea și justificarea modificării

2.1.   Soiuri autorizate

Lista soiurilor autorizate este completată cu soiurile:

| — | Couston N. Acest soi, care a fost introdus în catalogul oficial al soiurilor autorizate în 2010, are calități interesante, în special pentru vinurile roze. Este un soi productiv, adaptat solurilor sărace din arealul de producție al IGP „Ardèche”, de unde provine, și este rezistent la putregaiul cenușiu; |
| --- | --- |

—

Couston N. Acest soi, care a fost introdus în catalogul oficial al soiurilor autorizate în 2010, are calități interesante, în special pentru vinurile roze. Este un soi productiv, adaptat solurilor sărace din arealul de producție al IGP „Ardèche”, de unde provine, și este rezistent la putregaiul cenușiu;

| — | Floréal B, Muscaris B, Solaris B, Soreli B, Souvignier Gris B, Voltis B, Artaban N, Monarch N, Prior N, Vidoc N. |
| --- | --- |

—

Floréal B, Muscaris B, Solaris B, Soreli B, Souvignier Gris B, Voltis B, Artaban N, Monarch N, Prior N, Vidoc N.

Aceste soiuri sunt considerate a fi rezistente la bolile criptogamice. Ele permit utilizarea unei cantități mai reduse de produse de protecție a plantelor și corespund soiurilor utilizate pentru producția vinurilor care beneficiază de această IGP. Soiurile respective nu aduc modificări caracteristicilor vinurilor care beneficiază de această IGP.

2.2.   Etichetarea

Lista restrictivă a soiurilor a căror denumire ar putea veni în completarea denumirii „Ardèche” de pe eticheta produsului a fost modificată. Grupul solicitant dorește să poată valorifica toate soiurile din arealul geografic de producție.

Prin urmare, se elimină următoarea frază: „Soiurile a căror denumire poate completa mențiunea corespunzătoare indicației geografice protejate «Ardèche», fie că aceasta este sau nu este completată de «Coteaux de l’Ardèche», sunt exclusiv cele care figurează pe următoarea listă:

| — | pentru vinul roșu sau roze: cabernet franc N, cabernet-sauvignon N, caladoc N, carignan N, chatus N, cinsault N, gamaret N, gamay N, grenache N, marselan N, merlot N, pinot N, syrah N; |
| --- | --- |

—

pentru vinul roșu sau roze: cabernet franc N, cabernet-sauvignon N, caladoc N, carignan N, chatus N, cinsault N, gamaret N, gamay N, grenache N, marselan N, merlot N, pinot N, syrah N;

| — | pentru vinul alb: chardonnay B, clairette B, grenache B, marsanne B, muscat petits grains B, roussanne B, sauvignon B, ugni B, viognier B.” |
| --- | --- |

—

pentru vinul alb: chardonnay B, clairette B, grenache B, marsanne B, muscat petits grains B, roussanne B, sauvignon B, ugni B, viognier B.”

2.3.   Randamentul

Randamentul maxim de producție pentru vinurile roze a crescut de la de la 90 hl/ha la 110 hl/ha.

Această creștere ușoară a randamentului nu afectează specificitatea vinurilor roze produse sub denumirea de „Ardèche”.

2.4.   Categoriile de produse vitivinicole

Dispozițiile referitoare la producția de vinuri spumante de calitate sunt eliminate în urma deciziei Consiliului de Stat din 2 martie 2015 de anulare a Decretului din 28 octombrie 2011 referitor la IGP „Ardèche”, prin care se aprobă dispozițiile referitoare la vinurile spumante de calitate roze sau albe din caietul de sarcini.

2.5.   Cerințe naționale și comunitare - principalele puncte care fac obiectul controlului

Sunt specificate dispozițiile referitoare la controlul produsului: controlul caracteristicilor organoleptice ale produselor se efectuează în cazul în care se constată o anomalie cu ocazia controlului intern (examinarea organoleptică a vinurilor în vrac și a vinurilor ambalate).

2.6.   Legătura cu arealul geografic

Argumentele care demonstrează legătura cu originea geografică au fost completate pentru a consolida justificarea legăturii cauzale cu IGP.

La începutul părții referitoare la legătura cauzală a fost adăugată o frază introductivă pentru a se specifica faptul că: „Legătura cauzală dintre arealul geografic și vinurile care beneficiază de IGP «Ardèche» se bazează pe reputația vinurilor din Ardèche, dobândită grație calității lor”. Legătura cauzală este completată și cu următoarea frază: „Turiștii pot alege dintre aproximativ o sută de situri turistice naturale și culturale pentru a porni pe urma bogățiilor viticole și culturale ale podgoriei Ardèche. Atractivitatea turistică a departamentului Ardèche constă în peisajele sale și în activitățile în aer liber care pot fi practicate. Având în vedere reputația podgoriei Ardèche, Agenția pentru dezvoltare turistică (Atout France) a etichetat-o «Vignobles et Découvertes» (Podgorii și descoperiri), recunoscând astfel bogăția acesteia din punctul de vedere al turismului viticol”.

A fost completată și redactarea părții referitoare la legătură pentru a descrie cu mai multă exactitate caracteristicile vinurilor: „Vinurile roșii, roze și albe se caracterizează prin aromele fructate pe care le prezintă întotdeauna, cu o intensitate și cu o notă dominantă care variază în funcție de soiurile și de tehnologiile utilizate. ”

Se specifică, de asemenea, caracteristicile mediului natural:

| — | „Solurile din gresie din Cévennes, foarte vechi, apărute ca urmare a eroziunii rocilor din perioada geologică a triasicului, sunt acide, foarte filtrante și sărace în materii organice. Aceste particularități conferă vinurilor roșii arome fructate foarte pronunțate”; |
| --- | --- |

—

„Solurile din gresie din Cévennes, foarte vechi, apărute ca urmare a eroziunii rocilor din perioada geologică a triasicului, sunt acide, foarte filtrante și sărace în materii organice. Aceste particularități conferă vinurilor roșii arome fructate foarte pronunțate”;

| — | Zona Bas-Vivarais „se întinde peste soluri calcaroase, puțin adânci, care nu permit obținerea unor randamente semnificative în producția de vinuri de înaltă calitate bazate pe soiul Grenache. Abundența pietrișului face posibil ca vița-de-vie să beneficieze de încălzirea solului în timpul primăverii, căldura înmagazinată în timpul zilei fiind eliberată în timpul nopții” și „Vinurile roșii obținute în această zonă prezintă, pe lângă aromele fructate, note de condimente și structuri mai marcate”; |
| --- | --- |

—

Zona Bas-Vivarais „se întinde peste soluri calcaroase, puțin adânci, care nu permit obținerea unor randamente semnificative în producția de vinuri de înaltă calitate bazate pe soiul Grenache. Abundența pietrișului face posibil ca vița-de-vie să beneficieze de încălzirea solului în timpul primăverii, căldura înmagazinată în timpul zilei fiind eliberată în timpul nopții” și „Vinurile roșii obținute în această zonă prezintă, pe lângă aromele fructate, note de condimente și structuri mai marcate”;

| — | La marginea zonei Bas-Vivarais, platoul Coiron, „adevărat soclu de bazalt, este o enclavă a Masivului Central în regiunea mediteraneeană. Bazaltul, foarte bogat în oligoelemente, și siliciul conferă arome fructate și prospețime vinurilor roșii și finețe vinurilor albe”; |
| --- | --- |

—

La marginea zonei Bas-Vivarais, platoul Coiron, „adevărat soclu de bazalt, este o enclavă a Masivului Central în regiunea mediteraneeană. Bazaltul, foarte bogat în oligoelemente, și siliciul conferă arome fructate și prospețime vinurilor roșii și finețe vinurilor albe”;

| — | În sfârșit, la sud de valea Ronului, „vița-de-vie se întinde pe pante cu pietre rotunde care beneficiază de o expunere bună la soare. Amplasarea plantațiilor în aceste locuri face posibilă elaborarea unor vinuri roșii fructate, structurate și complexe, în timp ce solurile moi din loess de culoare galben-ocru permit obținerea unor vinuri albe și roze proaspete și fructate și a unor vinuri roșii fructate cu structuri fine”. |
| --- | --- |

—

În sfârșit, la sud de valea Ronului, „vița-de-vie se întinde pe pante cu pietre rotunde care beneficiază de o expunere bună la soare. Amplasarea plantațiilor în aceste locuri face posibilă elaborarea unor vinuri roșii fructate, structurate și complexe, în timp ce solurile moi din loess de culoare galben-ocru permit obținerea unor vinuri albe și roze proaspete și fructate și a unor vinuri roșii fructate cu structuri fine”.

2.7.   Descrierea caracteristicilor organoleptice ale vinurilor

Descrierea caracteristicilor organoleptice ale vinurilor a fost ajustată pentru a se specifica culoarea, precum și caracteristicile organoleptice ale vinurilor.

Pentru vinurile roșii, se specifică, prin urmare, următoarele: „Extracțiile se efectuează pentru a obține, în general, structuri fine cu taninuri coapte și plăcute, dar există și vinuri mai corpolente. Vinurile roșii oferă o gamă largă de arome, de la arome fructate de fructe roșii până la arome picante. Culorile acestora sunt intense, de la roșu-zmeură la roșu grena. ”

Vinurile albe „au nuanțe care variază de la galben pal cu reflexe verzi până la galben-auriu. Aromele intense se dezvoltă în jurul prospețimii fructelor cu pulpă albă și prezintă note de citrice sau note florale”.

În sfârșit, vinurile roze „dezvoltă arome intense de fructe roșii proaspete și delicioase, de flori și de citrice. Paleta de culori a acestora variază de la gri somon de intensitate redusă sau chiar gri-roz, până la nuanțe de roz mai vii și mai intense”.

2.8.   Arealul geografic și zona situată în imediata vecinătate

Componența arealului geografic și a zonei situate în imediata vecinătate a fost retranscrisă sub forma unei liste a comunelor în conformitate cu Codul Geografic pentru anul 2019, care este referința națională. Această retranscriere sub forma unei liste a comunelor nu implică modificarea arealului geografic și a zonei situate în imediata vecinătate.

2.9.   Datele de contact ale organismului de control

Datele de contact ale autorității responsabile cu controlul și cele ale organismului de control CERTIPAQ au fost actualizate.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Ardèche

2.   Tipul de indicație geografică

IGP – Indicație geografică protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

IGP Ardèche

Indicația geografică protejată „Ardèche” este rezervată vinurilor liniștite roșii, roze și albe.

Vinurile roșii, roze și albe se caracterizează prin aromele fructate pe care le prezintă întotdeauna, deși intensitatea și caracterul lor variază în funcție de soiurile și de tehnologiile utilizate.

Pentru vinurile roșii, extracțiile se efectuează pentru a obține, în general, structuri fine cu taninuri coapte și plăcute, dar există și vinuri mai corpolente. Vinurile roșii oferă o gamă largă de arome, de la fructe roșii până la aromele picante. Culorile acestora sunt intense, de la roșu-zmeură la roșu grena.

Pentru vinurile roze, tehnicile de vinificare puse în aplicare permit menținerea unui echilibru excelent, păstrarea prospețimii vinurilor și a aromei fructate a acestora. Vinurile roze dezvoltă arome intense de fructe roșii proaspete și delicioase, de flori și de citrice. Paleta de culori a acestora variază de la gri somon de intensitate redusă sau chiar gri-roz, până la nuanțe de roz mai vii și mai intense.

Pentru vinurile albe, tehnicile de vinificare puse în aplicare permit menținerea unui echilibru excelent, păstrarea prospețimii vinurilor și a aromei fructate a acestora. Acestea au nuanțe care variază de la galben pal cu reflexe verzi până la galben-auriu. Aromele intense se dezvoltă în jurul prospețimii fructelor cu pulpă albă și prezintă note de citrice sau note florale.

Vinurile respectă criteriile analitice prevăzute de reglementările europene.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

9

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5.   Practici vitivinicole

a.   Practici oenologice esențiale

În ceea ce privește practicile oenologice, vinurile trebuie să respecte obligațiile existente la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

b.   Randamente maxime

Vinuri albe și roșii care beneficiază de IGP „Ardèche”

90 de hectolitri pe hectar

Vinuri roze care beneficiază de IGP „Ardèche”

110 hectolitri pe hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea vinurilor care beneficiază de indicația geografică protejată „Ardèche” se efectuează în departamentele enumerate în continuare, pe teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului Geografic Oficial din aprilie 2019:

| — | Departamentul Ardèche: toate comunele |
| --- | --- |

—

Departamentul Ardèche: toate comunele

| — | Departamentul Gard: Barjac, Le Garn, Issirac, Laval-Saint-Roman, Montclus, Rivières, Rochegude, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-Denis, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos. |
| --- | --- |

—

Departamentul Gard: Barjac, Le Garn, Issirac, Laval-Saint-Roman, Montclus, Rivières, Rochegude, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-Denis, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos.

7.   Soiurile de struguri de vin principale

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Artaban N

Aubun N - Murescola

Barbaroux Rs

Biancu Gentile B

Bourboulenc B - Doucillon blanc

Brun argenté N - Vaccarèse

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Cardinal Rg

Carignan N

Carignan blanc B

Chambourcin N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N - Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Colombard B

Cot N - Malbec

Couderc noir N

Counoise N

Couston N

Danlas B

Egiodola N

Floreal B

Gamaret

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Gewurztraminer Rs

Gramon N

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Gros vert B

Jurançon noir N - Dame noire

Listan B - Palomino

Lival N

Lledoner pelut N

Macabeu B - Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac rose Rs

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meunier N

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N - Minustellu, Graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N - Monastrell

Mouyssaguès

Muresconu N - Morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

Muscat cendré B - Muscat, Moscato

Muscat d’Alexandrie B - Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg - Muscat, Moscato

Müller-Thurgau B

Nielluccio N - Nielluciu

Noir Fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Oberlin noir N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Meslier B

Petit Verdot N

Picardan B - Araignan

Pineau d’Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de Brunel N

Plant droit N - Espanenc

Plantet N

Portan N

Portugais bleu N

Poulsard N - Ploussard

Prior N

Prunelard N

Précoce Bousquet B

Précoce de Malingre B

Raffiat de Moncade B

Ravat blanc B

Rayon d’or B

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc N - Aspiran noir

Rivairenc blanc B - Aspiran blanc

Rivairenc gris G - Aspiran gris

Romorantin B - Danery

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Rubilande Rs

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Seinoir N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Seyval B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N - Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Tressot N

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Valérien B

Varousset N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdesse B

Vermentino B - Rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

Voltis B

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Specificitatea arealului geografic și a produselor

Ardèche, un departament situat în sud-estul Franței, corespunzător fostei regiuni Vivarais, are o fizionomie foarte contrastantă, reflectată de diferența de altitudine între zona în care se află confluența Ronului cu râul Ardèche (40 m deasupra nivelului mării), în sud-estul departamentului, și vârful Mont Mézenc, care ajunge la 1 754 m (în centru-vest). Valea Ronului constituie limita naturală a acestuia la est, pe o lungime de 140 km, iar platourile înalte ale Masivului Central îl limitează la vest.

Prezentă de-a lungul istoriei, această podgorie a oferit vinuri a căror notorietate și reputație sunt cunoscute de mult timp. Viticultura din Ardèche este, alături de turism, un element care structurează dezvoltarea economică a acestui teritoriu. Viticultura constituie principala producție agricolă din departament, iar podgoria, concentrată în cea mai mare parte în jumătatea sudică a departamentului Ardèche, este a treia podgorie ca mărime din regiunea Rhône Alpes. Trebuie menționat faptul că, în zona Ardèche din Cévennes, s-a redescoperit (în anii 1990) un soi autohton, Chatus N, a cărui cultură a fost distrusă de filoxeră în 1880. Cultivarea acestui soi a fost relansată în acest sector, în Cévennes, în mod salutar, deoarece soiul permite producerea unor vinuri puternice, tanice, bine structurate.

Vinurile roșii, roze și albe se caracterizează prin aromele fructate pe care le prezintă întotdeauna, cu o intensitate și cu o notă dominantă care variază în funcție de soiurile și de tehnologiile utilizate.

Cévennes: vița-de-vie este foarte bine adaptată. Soiul Gamay este plantat în partea inferioară a zonei din sudul regiunii Cévennes, în timp ce soiurile Syrah, Cinsault, Grenache și Chatus ocupă versanții care se bucură de o expunere bună. În toată această regiune agricolă, situată la o altitudine cuprinsă între 200 și 900 de metri, podgoria este plantată în principal pe „faïsses”, terase susținute printr-o structură pietruită întreținută cu grijă de către viticultori. Acest mediu oferă strugurilor condiții bune de maturitate fenolică. Solurile din gresie din Cévennes, foarte vechi, apărute ca urmare a eroziunii rocilor din perioada geologică a triasicului, sunt acide, foarte filtrante și sărace în materii organice. Aceste particularități conferă vinurilor roșii arome fructate foarte pronunțate.

Bas Vivarais: vinurile se obțin din vița-de-vie situată pe coline și pe platouri uscate și aride. Soiul Grenache este plantat mai degrabă pe coline, în timp ce pentru Syrah N se preferă solurile ceva mai bogate. În această zonă, vegetația, care este afectată de seceta estivală, se întinde peste soluri calcaroase, puțin adânci, care nu permit obținerea unor randamente semnificative în producția de vinuri de înaltă calitate bazate pe soiul Grenache. Abundența pietrișului face posibil ca vița-de-vie să beneficieze de încălzirea solului în timpul primăverii, căldura înmagazinată în timpul zilei fiind eliberată în timpul nopții. Aici cresc din abundență cimbrișorul, cimbrul, aspicul și lavanda. Vinurile roșii obținute în această zonă prezintă, pe lângă aromele fructate, note de condimente și structuri mai marcate.

Platoul Coiron: butucii de viță-de-vie sunt prezenți în această zonă limitrofă zonei Bas Vivarais. Având în vedere altitudinea și amplitudinea valorilor termice, soiurile timpurii sunt favorizate pentru a optimiza metodele de elaborare a vinurilor cu o personalitate puternică, inclusiv a vinurilor roze. Veritabil „soclu” de bazalt, zona este o enclavă a Masivului Central în regiunea mediteraneeană. Bazaltul, foarte bogat în oligoelemente, și siliciul conferă arome fructate și prospețime vinurilor roșii și finețe vinurilor albe.

Valea Ronului: la nord, pe terase și pe dealuri, parcelele plantate cu soiuri nobile (Merlot N, Cabernet-Sauvignon N, Syrah N, Caladoc N etc.) sunt dedicate producției de vinuri cu IGP. La sud, vița-de-vie se întinde pe pante cu pietre rotunde care beneficiază de o expunere bună la soare. Amplasarea plantațiilor în aceste locuri face posibilă elaborarea unor vinuri roșii fructate, structurate și complexe, în timp ce solurile moi din loess de culoare galben-ocru permit obținerea unor vinuri albe și roze proaspete și fructate și a unor vinuri roșii fructate cu structuri fine.

Legătura cauzală dintre specificitatea arealului geografic și specificitatea produsului

Legătura cauzală dintre arealul geografic și vinurile care beneficiază de IGP „Ardèche” se bazează pe reputația vinurilor din Ardèche, dobândită grație calității lor.

În Ardèche, viticultura joacă un rol renumit în amenajarea teritoriului, adaptându-se la constrângerile impuse de mediu (ocuparea teritoriilor „dificile”, amenajarea teraselor sau a zonelor cu „faïsses” etc.), modelând astfel peisajul. Această înclinație spre modelarea peisajului nu este lipsită de importanță, deoarece podgoria se întinde pe teritoriul a aproximativ 350 de comune.

Terenurile pietroase, acoperite cu garigă sau cu terase de pietricele rotunde unde se plantează vița-de-vie, asociate cu mezoclimatul supus influențelor mediteraneene și continentale, sunt favorabile producției de vinuri cu o expresie aromată fructată, caracteristică vinurilor cu IGP „Ardèche”.

Podgoriile din Ardèche au cunoscut o dezvoltare puternică pe parcursul ultimelor decenii, marcate de reconversia soiurilor de la sfârșitul anilor 1970.

În paralel, modernizarea instrumentelor de vinificație (1980) s-a impus atât în cramele private, cât și în sectorul cooperativ.

Dinamismul sectorului se bazează pe numeroși operatori: 12 crame cooperative (reunite în cadrul asociației de viticultori din Coteaux de l’Ardèche), 4 crame cooperative independente și 60 de crame private pentru aproximativ 7 500 ha de viță-de-vie.

Reputația acestor vinuri a crescut la nivel local datorită atractivității turistice puternice a regiunii „Gorges de l’Ardèche” și a departamentului Ardèche în general, dezvoltării vânzărilor la cramă, precum și în piețe și în cadrul evenimentelor locale (piața Ruoms, târgul de vin din Serrières etc.). Turiștii pot alege dintre aproximativ o sută de situri turistice naturale și culturale pentru a porni pe urma bogățiilor viticole și culturale ale podgoriei Ardèche. Atractivitatea turistică a departamentului Ardèche constă în peisajele sale și în activitățile în aer liber care pot fi practicate. Având în vedere reputația podgoriei Ardèche, Agenția pentru dezvoltare turistică (Atout France) a etichetat-o „Vignobles et Découvertes” (Podgorii și descoperiri), recunoscând astfel bogăția acesteia din punctul de vedere al turismului viticol.

Datorită calității vinurilor sale, IGP „Ardèche” este recunoscută și la nivel național sau chiar internațional. Din 1970, vinurile obținute în Ardèche au participat la concursul general agricol de la Paris, unde au primit numeroase premii. De asemenea, acestea sunt menționate pe scară largă în ghiduri de renume precum Ghidul Hachette al vinurilor. În plus, ele se remarcă în competiții de anvergură internațională, cum ar fi „Concursul Internațional de Vinuri” de la Lyon.

Grație reputației vinurilor sale, Ardèche este, în prezent, principalul departament din regiunea Rhône-Alpes care produce vinuri cu IGP, cu un volum comercializat de 350 000 hl, din care 20 % este exportat, ceea ce face posibil ca aceste vinuri să se regăsească în peste 20 de țări (în special SUA, Regatul Unit...).

9.   Alte condiții esențiale

Etichetarea

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Indicația geografică protejată „Ardèche” poate fi completată cu denumirea unuia sau a mai multor soiuri și cu mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou).

Indicația geografică protejată „Ardèche” poate fi completată cu denumirea unității geografice mai mici „Coteaux de l’Ardèche”.

Logoul IGP al Uniunii Europene figurează pe etichetă atunci când mențiunea „indicație geografică protejată” este înlocuită cu mențiunea tradițională „Vin de Pays”.

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor care beneficiază de indicația geografică protejată „Ardèche”, este formată din teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din aprilie 2019:

| | Departamentul Drôme (26): 75 de comune






  — | Albon, Allan, Ambonil, Ancône, Andancette, Anneyron, La Bâtie-Rolland, Beaumont-lès-Valence, Beaumont-Monteux, Beausemblant, Beauvallon, Bonlieu-sur-Roubion, Bourg-lès-Valence, Chanos-Curson, Chantemerle-les-Blés, Charols, Châteauneuf-de-Galaure, Châteauneuf-du-Rhône, Claveyson, Cléon-d’Andran, Cliousclat, Condillac, La Coucourde, Crozes-Hermitage, Donzère, Érôme, Espeluche, Étoile-sur-Rhône, Fay-le-Clos, La Garde-Adhémar, Gervans, Les Granges-Gontardes, Granges-les-Beaumont, Larnage, La Laupie, Laveyron, Livron-sur-Drôme, Loriol-sur-Drôme, Malataverne, Manas, Marsanne, Mercurol-Veaunes, Mirmande, Montboucher-sur-Jabron, Montéléger, Montélimar, La Motte-de-Galaure, Mureils, Pierrelatte, Ponsas, Pont-de-l’Isère, Portes-en-Valdaine, Portes-lès-Valence, Puygiron, Ratières, La Roche-de-Glun, Rochefort-en-Valdaine, Roynac, Saint-Avit, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Marcel-lès-Sauzet, Saint-Marcel-lès-Valence, Saint-Martin-d’Août, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Saulce-sur-Rhône, Sauzet, Savasse, Serves-sur-Rhône, Tain-l’Hermitage, La Touche, Les Tourrettes, Valence. |
| --- | --- | --- |

Departamentul Drôme (26): 75 de comune

—

Albon, Allan, Ambonil, Ancône, Andancette, Anneyron, La Bâtie-Rolland, Beaumont-lès-Valence, Beaumont-Monteux, Beausemblant, Beauvallon, Bonlieu-sur-Roubion, Bourg-lès-Valence, Chanos-Curson, Chantemerle-les-Blés, Charols, Châteauneuf-de-Galaure, Châteauneuf-du-Rhône, Claveyson, Cléon-d’Andran, Cliousclat, Condillac, La Coucourde, Crozes-Hermitage, Donzère, Érôme, Espeluche, Étoile-sur-Rhône, Fay-le-Clos, La Garde-Adhémar, Gervans, Les Granges-Gontardes, Granges-les-Beaumont, Larnage, La Laupie, Laveyron, Livron-sur-Drôme, Loriol-sur-Drôme, Malataverne, Manas, Marsanne, Mercurol-Veaunes, Mirmande, Montboucher-sur-Jabron, Montéléger, Montélimar, La Motte-de-Galaure, Mureils, Pierrelatte, Ponsas, Pont-de-l’Isère, Portes-en-Valdaine, Portes-lès-Valence, Puygiron, Ratières, La Roche-de-Glun, Rochefort-en-Valdaine, Roynac, Saint-Avit, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Marcel-lès-Sauzet, Saint-Marcel-lès-Valence, Saint-Martin-d’Août, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Saulce-sur-Rhône, Sauzet, Savasse, Serves-sur-Rhône, Tain-l’Hermitage, La Touche, Les Tourrettes, Valence.

| | Departamentul Isère (38): 21 de comune






  — | Agnin, Anjou, Assieu, Auberives-sur-Varèze, Bougé-Chambalud, Chanas, La Chapelle-de-Surieu, Cheyssieu, Clonas-sur-Varèze, Le Péage-de-Roussillon, Roussillon, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Saint-Prim, Saint-Romain-de-Surieu, Salaise-sur-Sanne, Sonnay, Vernioz, Ville-sous-Anjou. |
| --- | --- | --- |

Departamentul Isère (38): 21 de comune

—

Agnin, Anjou, Assieu, Auberives-sur-Varèze, Bougé-Chambalud, Chanas, La Chapelle-de-Surieu, Cheyssieu, Clonas-sur-Varèze, Le Péage-de-Roussillon, Roussillon, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Saint-Prim, Saint-Romain-de-Surieu, Salaise-sur-Sanne, Sonnay, Vernioz, Ville-sous-Anjou.

| | Departamentul Gard (30): 44 de comune






  — | Aiguèze, Allègre-les-Fumades, Aujac, Bessèges, Bonnevaux, Bordezac, Bouquet, Carsan, Chambon, Chamborigaud, Concoules, Cornillon, Courry, Gagnières, Génolhac, Goudargues, Les Mages, Malons-et-Elze, Le Martinet, Méjannes-le-Clap, Meyrannes, Molières-sur-Cèze, Navacelles, Peyremale, Pont-Saint-Esprit, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Robiac-Rochessadoule, Saint-Alexandre, Saint-Ambroix, Saint-Brès, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Victor-de-Malcap, Salazac, Sénéchas, Tharaux, La Vernarède. |
| --- | --- | --- |

Departamentul Gard (30): 44 de comune

—

Aiguèze, Allègre-les-Fumades, Aujac, Bessèges, Bonnevaux, Bordezac, Bouquet, Carsan, Chambon, Chamborigaud, Concoules, Cornillon, Courry, Gagnières, Génolhac, Goudargues, Les Mages, Malons-et-Elze, Le Martinet, Méjannes-le-Clap, Meyrannes, Molières-sur-Cèze, Navacelles, Peyremale, Pont-Saint-Esprit, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Robiac-Rochessadoule, Saint-Alexandre, Saint-Ambroix, Saint-Brès, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Victor-de-Malcap, Salazac, Sénéchas, Tharaux, La Vernarède.

| | Departamentul Loire (42): 22 de comune






  — | Bessey, Bourg-Argental, Burdignes, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Colombier, Graix, Lupé, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Appolinard, Saint-Julien-Molin-Molette, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Boeuf, Saint-Sauveur-en-Rue, Thélis-la-Combe, Véranne, Vérin, La Versanne. |
| --- | --- | --- |

Departamentul Loire (42): 22 de comune

—

Bessey, Bourg-Argental, Burdignes, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Colombier, Graix, Lupé, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Appolinard, Saint-Julien-Molin-Molette, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Boeuf, Saint-Sauveur-en-Rue, Thélis-la-Combe, Véranne, Vérin, La Versanne.

| | Departamentul Haute-Loire (43): 41 de comune






  — | Alleyrac, Arlempdes, Barges, Chadron, Le Chambon-sur-Lignon, Champclause, Chaudeyrolles, Chenereilles, Dunières, Les Estables, Fay-sur-Lignon, Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Goudet, Lafarre, Landos, Laussonne, Le Mas-de-Tence, Mazet-Saint-Voy, Le Monastier-sur-Gazeille, Montfaucon-en-Velay, Montregard, Moudeyres, Pradelles, Présailles, Raucoules, Rauret, Riotord, Saint-Arcons-de-Barges, Saint-Bonnet-le-Froid, Saint-Étienne-du-Vigan, Saint-Front, Saint-Haon, Saint-Jeures, Saint-Julien-Molhesabate, Saint-Martin-de-Fugères, Saint-Paul-de-Tartas, Salettes, Tence, Les Vastres, Vielprat, |
| --- | --- | --- |

Departamentul Haute-Loire (43): 41 de comune

—

Alleyrac, Arlempdes, Barges, Chadron, Le Chambon-sur-Lignon, Champclause, Chaudeyrolles, Chenereilles, Dunières, Les Estables, Fay-sur-Lignon, Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Goudet, Lafarre, Landos, Laussonne, Le Mas-de-Tence, Mazet-Saint-Voy, Le Monastier-sur-Gazeille, Montfaucon-en-Velay, Montregard, Moudeyres, Pradelles, Présailles, Raucoules, Rauret, Riotord, Saint-Arcons-de-Barges, Saint-Bonnet-le-Froid, Saint-Étienne-du-Vigan, Saint-Front, Saint-Haon, Saint-Jeures, Saint-Julien-Molhesabate, Saint-Martin-de-Fugères, Saint-Paul-de-Tartas, Salettes, Tence, Les Vastres, Vielprat,

| | Departamentul Lozère (48): 15 comune






  — | Altier, Auroux, La Bastide-Puylaurent, Chastanier, Cheylard-l’Évêque, Langogne, Luc, Naussac-Fontanes, Pied-de-Borne, Pourcharesses, Prévenchères, Rocles, Saint-André-Capcèze, Saint-Flour-de-Mercoire, Villefort. |
| --- | --- | --- |

Departamentul Lozère (48): 15 comune

—

Altier, Auroux, La Bastide-Puylaurent, Chastanier, Cheylard-l’Évêque, Langogne, Luc, Naussac-Fontanes, Pied-de-Borne, Pourcharesses, Prévenchères, Rocles, Saint-André-Capcèze, Saint-Flour-de-Mercoire, Villefort.

| | Departamentul Vaucluse (84): 7 comune






  — | Bollène, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Sainte-Cécile-les-Vignes. |
| --- | --- | --- |

Departamentul Vaucluse (84): 7 comune

—

Bollène, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Sainte-Cécile-les-Vignes.

Link către caietul de sarcini al produsului

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-606d5181-139d-4c39-b7c0-ae4daaf8de55

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

---

| 19.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 288/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 288/31

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2021/C 288/07)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 (1) al Comisiei

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„BARDOLINO”

PDO-IT-A0436-AM03

Data comunicării: 26 aprilie 2021

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Denumire și vinuri

DESCRIERE:

| (a) | Se includ acum subarealele „Montebaldo”, „La Rocca” și „Sommacampagna”. Normele privind subarealele respective sunt stabilite în anexa 1 de la finalul caietului de sarcini, care constituie o parte integrantă a acestuia. |
| --- | --- |

(a)

Se includ acum subarealele „Montebaldo”, „La Rocca” și „Sommacampagna”. Normele privind subarealele respective sunt stabilite în anexa 1 de la finalul caietului de sarcini, care constituie o parte integrantă a acestuia.

MOTIVE:

| (a) | Prin intermediul acestei modificări, informațiile privind produsul tradițional, și anume vinuri roșii, ușoare, pentru consumul cotidian, care se servesc reci și sunt destinate, în principal, comercializării pe piața locală și în Europa Centrală, se completează prin adăugarea a trei subareale istorice specifice, care au capacitatea de a produce vinuri mai elegante, mai fine și mai longevive, în timp ce rămân fidele elementelor stilistice caracteristice produsului „Bardolino”, care a devenit pentru prima dată denominazione di origine controllata („denumire de origine controlată” sau DOC) în anul 1968. Scopul este abandonarea abordării din caietul de sarcini actual, din care lipsește diferențierea. Astfel, devine posibilă redarea imaginii unor vinuri cu o capacitate mai mare de a exprima caracteristicile identității locale și care pot fi păstrate mai mult timp. Acest lucru se poate realiza prin exploatarea deplină a calităților pentru care au fost cunoscute vinurile acestor trei subareale de-a lungul istoriei, obținându-se accesul la noi piețe-țintă în cadrul cărora se manifestă interes față de vinurile roșii mai elegante și mai longevive, permițându-se astfel lărgirea gamei prețurilor.
  În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 1 și anexa 1.
  În documentul unic: această modificare constă în adăugarea trimiterilor la subareale în secțiunile Descrierea vinului (vinurilor), Practici oenologice și Legătura cu arealul geografic. |
| --- | --- |

(a)

Prin intermediul acestei modificări, informațiile privind produsul tradițional, și anume vinuri roșii, ușoare, pentru consumul cotidian, care se servesc reci și sunt destinate, în principal, comercializării pe piața locală și în Europa Centrală, se completează prin adăugarea a trei subareale istorice specifice, care au capacitatea de a produce vinuri mai elegante, mai fine și mai longevive, în timp ce rămân fidele elementelor stilistice caracteristice produsului „Bardolino”, care a devenit pentru prima dată denominazione di origine controllata („denumire de origine controlată” sau DOC) în anul 1968. Scopul este abandonarea abordării din caietul de sarcini actual, din care lipsește diferențierea. Astfel, devine posibilă redarea imaginii unor vinuri cu o capacitate mai mare de a exprima caracteristicile identității locale și care pot fi păstrate mai mult timp. Acest lucru se poate realiza prin exploatarea deplină a calităților pentru care au fost cunoscute vinurile acestor trei subareale de-a lungul istoriei, obținându-se accesul la noi piețe-țintă în cadrul cărora se manifestă interes față de vinurile roșii mai elegante și mai longevive, permițându-se astfel lărgirea gamei prețurilor.

În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 1 și anexa 1.

În documentul unic: această modificare constă în adăugarea trimiterilor la subareale în secțiunile Descrierea vinului (vinurilor), Practici oenologice și Legătura cu arealul geografic.

2.   Amestecul de soiuri

DESCRIERE:

| (a) | Se plafonează acum proporția de struguri Corvina din amestecul de soiuri la 95 % în loc de 80 %, iar proporția de struguri Rondinella trebuie să reprezinte acum cel puțin 5 % în loc de 10 %. |
| --- | --- |

(a)

Se plafonează acum proporția de struguri Corvina din amestecul de soiuri la 95 % în loc de 80 %, iar proporția de struguri Rondinella trebuie să reprezinte acum cel puțin 5 % în loc de 10 %.

MOTIVE:

| (a) | Creșterea plafonului de struguri Corvina la 95 % permite o utilizare mai bună a soiului respectiv în arealele deosebit de potrivite pentru cultivarea acestuia. Acest lucru este valabil în special pentru subareale: rezultatele unui studiu privind zonarea relevă că, în medie, datorită adaptabilității sale, soiul de struguri Corvina este cel care oferă cel mai bun standard de calitate, garantând în același timp faptul că se mențin în întregime calitățile distinctive ale vinurilor.
  Obiectivul acestei modificări propuse, care este structurată în acest mod și care are, după cum s-a afirmat mai sus, scopul de a accentua calitățile terroir-ului denumirii „Bardolino”, este ca vinul „Bardolino” să fie un amestec de două soiuri autohtone, și anume Corvina (Corvinone) și Rondinella, oricând se îndeplinesc condițiile necesare, prin respectarea orientărilor din studiul privind zonarea. În mod alternativ, respectivul amestec poate fi completat prin adăugarea unei game foarte largi de soiuri, cum se practică în mod tradițional în arealul respectiv, în cazul în care se impune sau se recomandă acest lucru în funcție de circumstanțe și urmărindu-se întotdeauna obiectivul de a permite caracteristicilor specifice terroir-ului să iasă în evidență.
  Pentru a se permite ca soiul Corvina să constituie maximum 95 % din amestec, este necesar să se reducă la 5 % proporția minimă necesară pentru soiul Rondinella.
  În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 2. |
| --- | --- |

(a)

Creșterea plafonului de struguri Corvina la 95 % permite o utilizare mai bună a soiului respectiv în arealele deosebit de potrivite pentru cultivarea acestuia. Acest lucru este valabil în special pentru subareale: rezultatele unui studiu privind zonarea relevă că, în medie, datorită adaptabilității sale, soiul de struguri Corvina este cel care oferă cel mai bun standard de calitate, garantând în același timp faptul că se mențin în întregime calitățile distinctive ale vinurilor.

Obiectivul acestei modificări propuse, care este structurată în acest mod și care are, după cum s-a afirmat mai sus, scopul de a accentua calitățile terroir-ului denumirii „Bardolino”, este ca vinul „Bardolino” să fie un amestec de două soiuri autohtone, și anume Corvina (Corvinone) și Rondinella, oricând se îndeplinesc condițiile necesare, prin respectarea orientărilor din studiul privind zonarea. În mod alternativ, respectivul amestec poate fi completat prin adăugarea unei game foarte largi de soiuri, cum se practică în mod tradițional în arealul respectiv, în cazul în care se impune sau se recomandă acest lucru în funcție de circumstanțe și urmărindu-se întotdeauna obiectivul de a permite caracteristicilor specifice terroir-ului să iasă în evidență.

Pentru a se permite ca soiul Corvina să constituie maximum 95 % din amestec, este necesar să se reducă la 5 % proporția minimă necesară pentru soiul Rondinella.

În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 2.

3.   Arealul de producție a strugurilor

DESCRIERE:

Se stabilește arealul de producție a strugurilor utilizați pentru obținerea vinurilor din subarealele „Montebaldo”, „La Rocca” și „Sommacampagna”.

MOTIVE:

Folosindu-se rezultatele studiului privind zonarea, se stabilesc limitele administrative ale fiecăruia dintre cele trei subareale, „Montebaldo”, „La Rocca” și „Sommacampagna”, pe baza factorilor istorici și agronomici.

În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 1 și anexa 1.

4.   Normele privind viticultura

DESCRIERE:

| (a) | Se revizuiesc normele privind sistemele de conducere. |
| --- | --- |

(a)

Se revizuiesc normele privind sistemele de conducere.

| (b) | Producția la hectar se reduce la 12 tone. |
| --- | --- |

(b)

Producția la hectar se reduce la 12 tone.

| (c) | Se adaugă patru paragrafe prin care se stabilește că autoritățile regionale, la cererea asociației de protejare (Consorzio di Tutela) și în urma consultării organizațiilor profesionale, pot: lua decizii cu privire la locul în care trebuie trimiși strugurii, la scopurile în care pot fi utilizați și la cantitatea maximă de struguri la hectar care poate fi utilizată; reduce producția autorizată de struguri și rata de extracție a vinului și mări până la 20 % producția maximă la hectar care poate fi păstrată pentru utilizarea ulterioară. |
| --- | --- |

(c)

Se adaugă patru paragrafe prin care se stabilește că autoritățile regionale, la cererea asociației de protejare (Consorzio di Tutela) și în urma consultării organizațiilor profesionale, pot: lua decizii cu privire la locul în care trebuie trimiși strugurii, la scopurile în care pot fi utilizați și la cantitatea maximă de struguri la hectar care poate fi utilizată; reduce producția autorizată de struguri și rata de extracție a vinului și mări până la 20 % producția maximă la hectar care poate fi păstrată pentru utilizarea ulterioară.

MOTIVE:

| (a) | Această modificare permite utilizarea sistemului de conducere pergola cu un coronament înclinat, pe lângă utilizarea sistemului cunoscut sub denumirea de pergoletta. Datorită caracteristicilor pedoclimatice ale arealului, în limitele caietului de sarcini, se pot obține, de asemenea, struguri de înaltă calitate și chiar și coacerea uniformă a acestora prin utilizarea respectivului sistem de conducere, care este caracteristic zonei lacului Garda. |
| --- | --- |

(a)

Această modificare permite utilizarea sistemului de conducere pergola cu un coronament înclinat, pe lângă utilizarea sistemului cunoscut sub denumirea de pergoletta. Datorită caracteristicilor pedoclimatice ale arealului, în limitele caietului de sarcini, se pot obține, de asemenea, struguri de înaltă calitate și chiar și coacerea uniformă a acestora prin utilizarea respectivului sistem de conducere, care este caracteristic zonei lacului Garda.

| (b) | În ultimii cinci ani, asociația de protejare a DOC „Bardolino” a pus în aplicare politici de reglementare a pieței în vederea stabilizării prețurilor și prevenirii prăbușirii acestora. Atunci când autoritățile regiunii Veneto au consultat organizațiile profesionale la momentul pregătirii adoptării măsurilor de limitare a producției pentru DOC „Bardolino” pentru recolta din anul 2016, al cincilea an la rând în care s-au luat astfel de măsuri, organizațiile respective au îndemnat cu fermitate asociația de protejare a „Bardolino” să ia o serie de măsuri mai potrivite sub forma unei revizuiri a caietului de sarcini. Se face trimitere la această consultare a organizațiilor profesionale în decretul de adoptare a măsurilor respective, emis de autoritățile regiunii Veneto la 8 septembrie 2016.
  Propunerea de a se reduce limita producției la hectar de la 13 la 12 tone îndeplinește, prin urmare, cerințele industriei, ale organizațiilor profesionale din sectorul respectiv și ale autorităților regiunii Veneto.
  Trebuie să se reducă producția la hectar pentru a se spori valoarea economică și calitatea asociate cu denumirea vinului respectiv. În orice caz, această modificare reflectă doar alinierea producției la modul actual de gestionare a plantațiilor viticole, vechiul sistem de plantare fiind înlocuit cu utilizarea rândurilor. Analiza arată o anumită stabilitate a volumului de vin îmbuteliat în ultimii cinci ani și faptul că piața este capabilă să absoarbă doar o parte a producției de vin, ceea ce înseamnă că doar un mic procent din producție este vândut la prețuri suficient de mari pentru a permite producătorilor de vinuri să obțină profit și pentru a contribui la formarea unei reputații a calității acestor vinuri pe piețele naționale și internaționale. Prin urmare, industria a optat pentru o reducere generală a cantității de vin eligibile să poarte DOC „Bardolino”. |
| --- | --- |

(b)

În ultimii cinci ani, asociația de protejare a DOC „Bardolino” a pus în aplicare politici de reglementare a pieței în vederea stabilizării prețurilor și prevenirii prăbușirii acestora. Atunci când autoritățile regiunii Veneto au consultat organizațiile profesionale la momentul pregătirii adoptării măsurilor de limitare a producției pentru DOC „Bardolino” pentru recolta din anul 2016, al cincilea an la rând în care s-au luat astfel de măsuri, organizațiile respective au îndemnat cu fermitate asociația de protejare a „Bardolino” să ia o serie de măsuri mai potrivite sub forma unei revizuiri a caietului de sarcini. Se face trimitere la această consultare a organizațiilor profesionale în decretul de adoptare a măsurilor respective, emis de autoritățile regiunii Veneto la 8 septembrie 2016.

Propunerea de a se reduce limita producției la hectar de la 13 la 12 tone îndeplinește, prin urmare, cerințele industriei, ale organizațiilor profesionale din sectorul respectiv și ale autorităților regiunii Veneto.

Trebuie să se reducă producția la hectar pentru a se spori valoarea economică și calitatea asociate cu denumirea vinului respectiv. În orice caz, această modificare reflectă doar alinierea producției la modul actual de gestionare a plantațiilor viticole, vechiul sistem de plantare fiind înlocuit cu utilizarea rândurilor. Analiza arată o anumită stabilitate a volumului de vin îmbuteliat în ultimii cinci ani și faptul că piața este capabilă să absoarbă doar o parte a producției de vin, ceea ce înseamnă că doar un mic procent din producție este vândut la prețuri suficient de mari pentru a permite producătorilor de vinuri să obțină profit și pentru a contribui la formarea unei reputații a calității acestor vinuri pe piețele naționale și internaționale. Prin urmare, industria a optat pentru o reducere generală a cantității de vin eligibile să poarte DOC „Bardolino”.

| (c) | Textul include acum o serie de norme privind viticultura care sunt aplicabile în anumite condiții.
  În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 4.
  În documentul unic: această modificare vizează rubrica Producția maximă din secțiunea Practici oenologice. |
| --- | --- |

(c)

Textul include acum o serie de norme privind viticultura care sunt aplicabile în anumite condiții.

În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 4.

În documentul unic: această modificare vizează rubrica Producția maximă din secțiunea Practici oenologice.

5.   Norme vitivinicole

DESCRIERE:

| (a) | Vinurile spumante („Bardolino”Chiaretto Spumante) nu se mai limitează la categoriile brut, extrasec și sec ale tipului respectiv de produs. |
| --- | --- |

(a)

Vinurile spumante („Bardolino”Chiaretto Spumante) nu se mai limitează la categoriile brut, extrasec și sec ale tipului respectiv de produs.

| (b) | Se revizuiește arealul în care trebuie să se efectueze transformarea vinului de bază în vin spumant (pentru producerea vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante). |
| --- | --- |

(b)

Se revizuiește arealul în care trebuie să se efectueze transformarea vinului de bază în vin spumant (pentru producerea vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante).

| (c) | Pentru ca un tip de vin să poată utiliza denumirea „Bardolino”Novello, se modifică cerința privind macerarea carbonică de la 85 % la 100 % din cantitatea strugurilor. |
| --- | --- |

(c)

Pentru ca un tip de vin să poată utiliza denumirea „Bardolino”Novello, se modifică cerința privind macerarea carbonică de la 85 % la 100 % din cantitatea strugurilor.

| (d) | Se permite în prezent amestecarea vinurilor din diferiți ani de recoltă, limitându-se la vinuri din cei doi ani dinaintea anului de recoltă care urmează să fie utilizat pentru certificarea vinului și la anul imediat următor anului respectiv. |
| --- | --- |

(d)

Se permite în prezent amestecarea vinurilor din diferiți ani de recoltă, limitându-se la vinuri din cei doi ani dinaintea anului de recoltă care urmează să fie utilizat pentru certificarea vinului și la anul imediat următor anului respectiv.

| (e) | Caietul de sarcini precizează în prezent că vinurile „Bardolino” și „Bardolino”Classico pot fi introduse pe piață de la data de 15 ianuarie a anului care urmează anului în care au fost culeși strugurii utilizați pentru producția vinurilor respective. |
| --- | --- |

(e)

Caietul de sarcini precizează în prezent că vinurile „Bardolino” și „Bardolino”Classico pot fi introduse pe piață de la data de 15 ianuarie a anului care urmează anului în care au fost culeși strugurii utilizați pentru producția vinurilor respective.

| (f) | Se adaugă trei paragrafe prin care se stabilește că, la cererea asociației de protejare și în urma consultării organizațiilor profesionale, autoritățile regionale pot stabili o limită mai mică decât cea stabilită în caietul de sarcini pentru cantitatea de vin care poate fi certificată, ceea ce înseamnă că musturile și vinurile obținute din cantitățile excedentare de struguri trebuie menținute în vrac și pot fi certificate la cererea asociației de protejare. |
| --- | --- |

(f)

Se adaugă trei paragrafe prin care se stabilește că, la cererea asociației de protejare și în urma consultării organizațiilor profesionale, autoritățile regionale pot stabili o limită mai mică decât cea stabilită în caietul de sarcini pentru cantitatea de vin care poate fi certificată, ceea ce înseamnă că musturile și vinurile obținute din cantitățile excedentare de struguri trebuie menținute în vrac și pot fi certificate la cererea asociației de protejare.

MOTIVE:

| (a) | Această modificare permite producția de vin „Bardolino”Chiaretto Spumante din oricare dintre categoriile de vin spumant permise de lege în afară de cel dulce, ceea ce înseamnă că producătorii vor putea satisface cererea de diferite tipuri de produse.
  Deoarece „Bardolino”Chiaretto Spumante este un vin roze spumant caracterizat de gustul fin, este posibil ca diferiți ani de recoltă să fie mai potriviți pentru diferite categorii de vin spumant. |
| --- | --- |

(a)

Această modificare permite producția de vin „Bardolino”Chiaretto Spumante din oricare dintre categoriile de vin spumant permise de lege în afară de cel dulce, ceea ce înseamnă că producătorii vor putea satisface cererea de diferite tipuri de produse.

Deoarece „Bardolino”Chiaretto Spumante este un vin roze spumant caracterizat de gustul fin, este posibil ca diferiți ani de recoltă să fie mai potriviți pentru diferite categorii de vin spumant.

| (b) | Procesul de transformare a vinului de bază în vin spumant se poate desfășura în prezent oriunde în regiunea Veneto, precum și în provinciile Mantua, Brescia și Trento. |
| --- | --- |

(b)

Procesul de transformare a vinului de bază în vin spumant se poate desfășura în prezent oriunde în regiunea Veneto, precum și în provinciile Mantua, Brescia și Trento.

| (c) | „Bardolino”Novello a fost primul vino novello (vin nou) italian care a obținut statutul de DOC (în 1987). Producătorii de vinuri din arealul respectiv produc acest vin utilizând doar macerarea carbonică. Se mărește procentul de macerare carbonică necesar pentru ca un vin să fie „Bardolino”Novello în vederea îmbunătățirii calității. |
| --- | --- |

(c)

„Bardolino”Novello a fost primul vino novello (vin nou) italian care a obținut statutul de DOC (în 1987). Producătorii de vinuri din arealul respectiv produc acest vin utilizând doar macerarea carbonică. Se mărește procentul de macerare carbonică necesar pentru ca un vin să fie „Bardolino”Novello în vederea îmbunătățirii calității.

| (d) | Limitarea vinurilor care urmează să fie utilizate pentru amestecarea vinurilor din diferiți ani de recoltă la vinurile din cei doi ani dinaintea anului de recoltă comercializat și la anul imediat următor anului respectiv garantează faptul că vinurile cu DOP „Bardolino” vor avea mereu prospețimea și calitatea de a fi ușor de băut pentru care este cunoscut în mod tradițional „Bardolino”. |
| --- | --- |

(d)

Limitarea vinurilor care urmează să fie utilizate pentru amestecarea vinurilor din diferiți ani de recoltă la vinurile din cei doi ani dinaintea anului de recoltă comercializat și la anul imediat următor anului respectiv garantează faptul că vinurile cu DOP „Bardolino” vor avea mereu prospețimea și calitatea de a fi ușor de băut pentru care este cunoscut în mod tradițional „Bardolino”.

| (e) | Introducerea regulii ca „Bardolino” și „Bardolino”Classico să nu poată fi comercializate înainte de 15 ianuarie este determinată de dorința de a îmbunătăți calitatea și valoarea pe piață. |
| --- | --- |

(e)

Introducerea regulii ca „Bardolino” și „Bardolino”Classico să nu poată fi comercializate înainte de 15 ianuarie este determinată de dorința de a îmbunătăți calitatea și valoarea pe piață.

| (f) | Aceasta constituie o adaptare la legislație.
  În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 5.
  În documentul unic: această modificare vizează rubrica Practici oenologice specifice din secțiunea Practici oenologice. |
| --- | --- |

(f)

Aceasta constituie o adaptare la legislație.

În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 5.

În documentul unic: această modificare vizează rubrica Practici oenologice specifice din secțiunea Practici oenologice.

6.   Caracteristicile în momentul consumului

DESCRIERE:

| (a) | Descrierea culorii vinurilor „Bardolino”Chiaretto și „Bardolino”Chiaretto Classico se înlocuiește cu „roz-deschis, tinzând spre portocaliu”. |
| --- | --- |

(a)

Descrierea culorii vinurilor „Bardolino”Chiaretto și „Bardolino”Chiaretto Classico se înlocuiește cu „roz-deschis, tinzând spre portocaliu”.

| (b) | Descrierea spumei vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante se înlocuiește cu „fină și persistentă”. |
| --- | --- |

(b)

Descrierea spumei vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante se înlocuiește cu „fină și persistentă”.

| (c) | Descrierea culorii vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante se înlocuiește cu „roz-deschis, tinzând spre portocaliu”. |
| --- | --- |

(c)

Descrierea culorii vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante se înlocuiește cu „roz-deschis, tinzând spre portocaliu”.

| (d) | Descrierea mirosului vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante se înlocuiește cu „parfumat și fructat în cazul în care pentru obținerea vinului spumant s-a utilizat metoda Charmat; buchet fin, specific fermentării în sticlă, în cazul în care s-a utilizat metoda tradițională”. |
| --- | --- |

(d)

Descrierea mirosului vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante se înlocuiește cu „parfumat și fructat în cazul în care pentru obținerea vinului spumant s-a utilizat metoda Charmat; buchet fin, specific fermentării în sticlă, în cazul în care s-a utilizat metoda tradițională”.

| (e) | Descrierea gustului vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante se înlocuiește cu „de la dozaj zero la demisec, proaspăt, foarte aromat, persistent”. |
| --- | --- |

(e)

Descrierea gustului vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante se înlocuiește cu „de la dozaj zero la demisec, proaspăt, foarte aromat, persistent”.

MOTIVE:

| (a) | Se efectuează această modificare pentru a se descrie în mod corect culoarea vinului „Bardolino”Chiaretto. |
| --- | --- |

(a)

Se efectuează această modificare pentru a se descrie în mod corect culoarea vinului „Bardolino”Chiaretto.

| (b) | Se efectuează această modificare pentru a se descrie în mod corect caracteristicile specifice ale spumei. |
| --- | --- |

(b)

Se efectuează această modificare pentru a se descrie în mod corect caracteristicile specifice ale spumei.

| (c) | Se efectuează această modificare pentru a se descrie în mod corect culoarea vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante. |
| --- | --- |

(c)

Se efectuează această modificare pentru a se descrie în mod corect culoarea vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante.

| (d) | Se efectuează această modificare pentru a se descrie în mod corect mirosul vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante pentru fiecare metodă de producție utilizată. |
| --- | --- |

(d)

Se efectuează această modificare pentru a se descrie în mod corect mirosul vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante pentru fiecare metodă de producție utilizată.

| (e) | Se efectuează această modificare pentru a se descrie în mod corect gustul vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante, făcându-se trimitere la conținutul de zahăr.
  În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 6.
  În documentul unic: această modificare vizează secțiunea Descrierea vinului (vinurilor). |
| --- | --- |

(e)

Se efectuează această modificare pentru a se descrie în mod corect gustul vinului „Bardolino”Chiaretto Spumante, făcându-se trimitere la conținutul de zahăr.

În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 6.

În documentul unic: această modificare vizează secțiunea Descrierea vinului (vinurilor).

7.   Etichetare, denumire și prezentare

DESCRIERE:

| (a) | Se poate utiliza în prezent denumirea „Chiaretto di Bardolino” pe etichetele tipului de vin Chiaretto. |
| --- | --- |

(a)

Se poate utiliza în prezent denumirea „Chiaretto di Bardolino” pe etichetele tipului de vin Chiaretto.

MOTIVE:

Există o tradiție a utilizării denumirii „Chiaretto di Bardolino” în mod colocvial în zona locală prin asonanța directă cu denumirea istorică „Chiaretto del Garda”, care se utiliza în zona respectivă încă dinainte ca diferitele vinuri din zona lacului Garda să fie recunoscute ca denumiri de origine. De-a lungul timpului, mai ales în ultimii cinci ani, „Chiaretto di Bardolino” a căpătat din ce în ce mai multă amploare ca formă descriptivă a „Bardolino”Chiaretto, atât în Italia, cât și în străinătate. Utilizarea sa este în prezent atât de răspândită, atât în presă, cât și în rândul operatorilor precum achizitorii, restaurantele și marii comercianți cu amănuntul, încât aproape că a înlocuit denumirea „Bardolino”Chiaretto pe listele distribuitorilor, ale restaurantelor și ale marilor comercianți cu amănuntul, precum și în cele mai remarcabile ghiduri ale industriei și în presa de specialitate și pentru publicul larg, ceea ce înseamnă că denumirea este utilizată în prezent în mod colocvial de un număr extrem de mare de consumatori. Acest lucru înseamnă că există în prezent un decalaj major între mențiunea care trebuie să fie utilizată pe etichetele vinurilor (DOC „Bardolino”Chiaretto) și denumirea care a căpătat amploare și a început să fie utilizată la scară largă pe piață și în presă („Chiaretto di Bardolino”), fapt ce ar putea avea un impact grav asupra oportunităților comerciale și de promovare disponibile producătorilor. Prin urmare, se solicită această modificare în vederea alinierii modulului în care reprezentanții industriei descriu produsul la situația care se poate observa la nivelul cererii.

În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 7.

8.   Ambalarea

DESCRIERE:

| (a) | În prezent, trebuie să se adopte automat orice schimbări aduse legislației privind ambalarea vinurilor. |
| --- | --- |

(a)

În prezent, trebuie să se adopte automat orice schimbări aduse legislației privind ambalarea vinurilor.

MOTIVE:

| (a) | Majoritatea vinurilor cu DOC „Bardolino” sunt renumite pentru prospețimea lor și sunt în principal destinate comercializării și consumului în termen de un an. Prin urmare, pentru ca producătorii să poată răspunde imediat cererilor pieței și să poată concura la nivel internațional, este imperativ să li se permită adoptarea noilor tehnologii de îndată ce acest lucru este permis de lege. Prin urmare, producătorii și-au exprimat dorința de a se adopta automat pentru această denumire orice acte legislative introduse pe tema ambalării vinului. Acest lucru se aplică în special în cazul ambalării „bag-in-box”: se înregistrează o cerere internațională constantă și într-o creștere rapidă de vinuri roze la cutie cu statut de denumire de origine, însă legislația nu permite în prezent utilizarea acestui tip de ambalare pentru tipul de vin Chiaretto. Acest lucru plasează DOC „Bardolino” într-o poziție mai puțin favorabilă decât cea a principalilor săi competitori străini. Prin urmare, în cazul în care se relaxează normele privind ambalarea „bag-in-box”, după cum se speră, prin extinderea utilizării sale în vederea includerii tipului de vin Chiaretto, producătorii își doresc să fie în măsură să reacționeze imediat la o astfel de schimbare.
  În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 8. |
| --- | --- |

(a)

Majoritatea vinurilor cu DOC „Bardolino” sunt renumite pentru prospețimea lor și sunt în principal destinate comercializării și consumului în termen de un an. Prin urmare, pentru ca producătorii să poată răspunde imediat cererilor pieței și să poată concura la nivel internațional, este imperativ să li se permită adoptarea noilor tehnologii de îndată ce acest lucru este permis de lege. Prin urmare, producătorii și-au exprimat dorința de a se adopta automat pentru această denumire orice acte legislative introduse pe tema ambalării vinului. Acest lucru se aplică în special în cazul ambalării „bag-in-box”: se înregistrează o cerere internațională constantă și într-o creștere rapidă de vinuri roze la cutie cu statut de denumire de origine, însă legislația nu permite în prezent utilizarea acestui tip de ambalare pentru tipul de vin Chiaretto. Acest lucru plasează DOC „Bardolino” într-o poziție mai puțin favorabilă decât cea a principalilor săi competitori străini. Prin urmare, în cazul în care se relaxează normele privind ambalarea „bag-in-box”, după cum se speră, prin extinderea utilizării sale în vederea includerii tipului de vin Chiaretto, producătorii își doresc să fie în măsură să reacționeze imediat la o astfel de schimbare.

În caietul de sarcini: această modificare vizează articolul 8.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Bardolino

2.   Tip de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

| 4. | Vin spumant |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

1.   
  „Bardolino”

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

| — | Culoare: rubiniu, tinzând spre cireșiu și devenind grena pe măsură ce se maturează vinul |
| --- | --- |

—

Culoare: rubiniu, tinzând spre cireșiu și devenind grena pe măsură ce se maturează vinul

| — | Miros: caracteristic, de vin |
| --- | --- |

—

Miros: caracteristic, de vin

| — | Gust: complet sec, foarte aromat, armonios |
| --- | --- |

—

Gust: complet sec, foarte aromat, armonios

| — | Tăria alcoolică totală maximă: 10,50 %, în volume |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală maximă: 10,50 %, în volume

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 17,0 g/l |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 17,0 g/l

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația statului membru și de legislația UE.

CARACTERISTICI ANALITICE GENERALE

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Aciditate totală minimă:

| | 4,5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| --- | --- |

4,5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

2.   
  „Bardolino” Classico

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

| — | Culoare: rubiniu, tinzând spre cireșiu și devenind grena pe măsură ce se maturează vinul |
| --- | --- |

—

Culoare: rubiniu, tinzând spre cireșiu și devenind grena pe măsură ce se maturează vinul

| — | Miros: caracteristic, de vin |
| --- | --- |

—

Miros: caracteristic, de vin

| — | Gust: complet sec, foarte aromat, armonios |
| --- | --- |

—

Gust: complet sec, foarte aromat, armonios

| — | Tăria alcoolică totală maximă: 10,50 %, în volume |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală maximă: 10,50 %, în volume

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 17,0 g/l |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 17,0 g/l

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația statului membru și de legislația UE.

CARACTERISTICI ANALITICE GENERALE

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Aciditate totală minimă:

| | 4,5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| --- | --- |

4,5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

3.   
  „Bardolino” Chiaretto

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

| — | Culoare: roz-deschis, tinzând spre portocaliu |
| --- | --- |

—

Culoare: roz-deschis, tinzând spre portocaliu

| — | Miros: caracteristic, fructat, delicat |
| --- | --- |

—

Miros: caracteristic, fructat, delicat

| — | Gust: foarte aromat, armonios |
| --- | --- |

—

Gust: foarte aromat, armonios

| — | Tăria alcoolică totală maximă: 10,50 %, în volume |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală maximă: 10,50 %, în volume

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 16,0 g/l |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16,0 g/l

| — | Zaharuri reducătoare reziduale: maximum 9 g/l |
| --- | --- |

—

Zaharuri reducătoare reziduale: maximum 9 g/l

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația statului membru și de legislația UE.

CARACTERISTICI ANALITICE GENERALE

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Aciditate totală minimă:

| | 5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| --- | --- |

5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

4.   
  „Bardolino” Chiaretto Classico

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

| — | Culoare: roz-deschis, tinzând spre portocaliu |
| --- | --- |

—

Culoare: roz-deschis, tinzând spre portocaliu

| — | Miros: caracteristic, fructat, delicat |
| --- | --- |

—

Miros: caracteristic, fructat, delicat

| — | Gust: foarte aromat, armonios |
| --- | --- |

—

Gust: foarte aromat, armonios

| — | Tăria alcoolică totală maximă: 10,50 %, în volume |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală maximă: 10,50 %, în volume

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 16,0 g/l |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16,0 g/l

| — | Zaharuri reducătoare reziduale: maximum 9 g/l |
| --- | --- |

—

Zaharuri reducătoare reziduale: maximum 9 g/l

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația statului membru și de legislația UE.

CARACTERISTICI ANALITICE GENERALE

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Aciditate totală minimă:

| | 5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| --- | --- |

5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

5.   
  „Bardolino” Chiaretto Spumante

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

| — | Spumă: fină și persistentă |
| --- | --- |

—

Spumă: fină și persistentă

| — | Culoare: roz-deschis, tinzând spre portocaliu |
| --- | --- |

—

Culoare: roz-deschis, tinzând spre portocaliu

| — | Miros: parfumat și fructat în cazul în care pentru obținerea vinului spumant s-a utilizat metoda Charmat; buchet fin, specific fermentării în sticlă în cazul în care s-a utilizat metoda tradițională |
| --- | --- |

—

Miros: parfumat și fructat în cazul în care pentru obținerea vinului spumant s-a utilizat metoda Charmat; buchet fin, specific fermentării în sticlă în cazul în care s-a utilizat metoda tradițională

| — | Gust: de la dozaj zero la demisec, proaspăt, foarte aromat, persistent |
| --- | --- |

—

Gust: de la dozaj zero la demisec, proaspăt, foarte aromat, persistent

| — | Tăria alcoolică totală maximă: 10,50 %, în volume |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală maximă: 10,50 %, în volume

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 17,0 g/l |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 17,0 g/l

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația statului membru și de legislația UE.

CARACTERISTICI ANALITICE GENERALE

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Aciditate totală minimă:

| | 5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| --- | --- |

5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

6.   
  „Bardolino” Novello

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

| — | Culoare: rubiniu-deschis |
| --- | --- |

—

Culoare: rubiniu-deschis

| — | Miros: caracteristic, intens, fructat |
| --- | --- |

—

Miros: caracteristic, intens, fructat

| — | Gust: complet sec, fin, foarte aromat, ușor acid, proaspăt, câteodată cu o ușoară notă de vivacitate |
| --- | --- |

—

Gust: complet sec, fin, foarte aromat, ușor acid, proaspăt, câteodată cu o ușoară notă de vivacitate

| — | Tăria alcoolică totală maximă: 11,00 %, în volume |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală maximă: 11,00 %, în volume

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 17,0 g/l |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 17,0 g/l

| — | Zaharuri reducătoare reziduale: maximum 10,0 g/l |
| --- | --- |

—

Zaharuri reducătoare reziduale: maximum 10,0 g/l

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația statului membru și de legislația UE.

CARACTERISTICI ANALITICE GENERALE

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Aciditate totală minimă:

| | 5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| --- | --- |

5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

7.   
  „Bardolino” Classico Novello

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

| — | Culoare: rubiniu-deschis |
| --- | --- |

—

Culoare: rubiniu-deschis

| — | Miros: caracteristic, intens, fructat |
| --- | --- |

—

Miros: caracteristic, intens, fructat

| — | Gust: complet sec, fin, foarte aromat, ușor acid, proaspăt, câteodată cu o notă de vivacitate |
| --- | --- |

—

Gust: complet sec, fin, foarte aromat, ușor acid, proaspăt, câteodată cu o notă de vivacitate

| — | Tăria alcoolică totală maximă: 11,00 %, în volume |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală maximă: 11,00 %, în volume

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 17,0 g/l |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 17,0 g/l

| — | Zaharuri reducătoare reziduale: maximum 10,0 g/l |
| --- | --- |

—

Zaharuri reducătoare reziduale: maximum 10,0 g/l

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația statului membru și de legislația UE.

CARACTERISTICI ANALITICE GENERALE

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Aciditate totală minimă:

| | 5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| --- | --- |

5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

8.   
  „Bardolino” – subarealul Montebaldo

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

| — | Culoare: rubiniu-deschis, sclipitor |
| --- | --- |

—

Culoare: rubiniu-deschis, sclipitor

| — | Miros: caracteristic, cu arome de bace proaspete, de condimente, posibil cu note de iarbă și florale |
| --- | --- |

—

Miros: caracteristic, cu arome de bace proaspete, de condimente, posibil cu note de iarbă și florale

| — | Gust: complet sec, fin, foarte aromat, armonios |
| --- | --- |

—

Gust: complet sec, fin, foarte aromat, armonios

| — | Tăria alcoolică totală maximă: 11,00 %, în volume |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală maximă: 11,00 %, în volume

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 20,00 g/l |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20,00 g/l

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația statului membru și de legislația UE.

CARACTERISTICI ANALITICE GENERALE

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Aciditate totală minimă:

| | 4,5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| --- | --- |

4,5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

9.   
  „Bardolino” – subarealul La Rocca

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

| — | Culoare: rubiniu-deschis, sclipitor |
| --- | --- |

—

Culoare: rubiniu-deschis, sclipitor

| — | Miros: caracteristic, cu arome de bace proaspete, de condimente, posibil cu note de iarbă și florale |
| --- | --- |

—

Miros: caracteristic, cu arome de bace proaspete, de condimente, posibil cu note de iarbă și florale

| — | Gust: complet sec, fin, foarte aromat, armonios |
| --- | --- |

—

Gust: complet sec, fin, foarte aromat, armonios

| — | Tăria alcoolică totală maximă: 11,00 %, în volume |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală maximă: 11,00 %, în volume

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 20,00 g/l |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20,00 g/l

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația statului membru și de legislația UE.

CARACTERISTICI ANALITICE GENERALE

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Aciditate totală minimă:

| | 4,5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| --- | --- |

4,5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

10.   
  „Bardolino” – subarealul Sommacampagna

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

| — | Culoare: rubiniu-deschis, sclipitor |
| --- | --- |

—

Culoare: rubiniu-deschis, sclipitor

| — | Miros: caracteristic, cu arome de bace proaspete, de condimente, posibil cu note de iarbă și florale |
| --- | --- |

—

Miros: caracteristic, cu arome de bace proaspete, de condimente, posibil cu note de iarbă și florale

| — | Gust: complet sec, fin, foarte aromat, armonios |
| --- | --- |

—

Gust: complet sec, fin, foarte aromat, armonios

| — | Tăria alcoolică totală maximă: 11,00 %, în volume |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală maximă: 11,00 %, în volume

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 20,00 g/l |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20,00 g/l

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația statului membru și de legislația UE.

CARACTERISTICI ANALITICE GENERALE

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum):

| | — |
| --- | --- |

—

Aciditate totală minimă:

| | 4,5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| --- | --- |

4,5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

| | — |
| --- | --- |

—

5.   Practici oenologice

5.1.   
  Practici oenologice specifice

1.   Vino novello (vin nou)

Practică oenologică specifică

Vinul novello trebuie să fie îmbuteliat până la data de 31 decembrie a anului în care se cultivă strugurii și trebuie produs prin utilizarea macerării carbonice în proporție de 100 % .

5.2.   
  Producție maximă

| 1. | „Bardolino”, „Bardolino” Classico, „Bardolino” Chiaretto, „Bardolino” Chiaretto Classico, „Bardolino” Chiaretto Spumante

  12 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

1.

12 000 de kilograme de struguri la hectar

| 2. | „Bardolino” Novello, „Bardolino” Classico Novello

  12 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

2.

12 000 de kilograme de struguri la hectar

| 3. | „Bardolino” Montebaldo, „Bardolino” La Rocca, „Bardolino” Sommacampagna

  10 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

3.

10 000 de kilograme de struguri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Teritoriul administrativ (fie întregul teritoriu, fie o porțiune din acesta) al următoarelor localități reprezintă arealul în care trebuie cultivați strugurii utilizați pentru producția de vinuri cu DOC „Bardolino”: Bardolino, Garda, Lazise, Affi, Costermano, Cavaion Veronese, Torri del Benaco, Caprino Veronese, Rivoli Veronese, Pastrengo, Bussolengo, Sona, Sommacampagna, Castelnuovo del Garda, Peschiera del Garda și Valeggio sul Mincio.

Pentru producția vinurilor din subarealul „Montebaldo”, trebuie să se utilizeze struguri cultivați în partea arealului delimitat [astfel cum este definit la articolul 3 litera (a) din caietul de sarcini al produsului cu DOC „Bardolino”] care aparține localităților Affi, Cavaion Veronese, Costermano sul Garda și Rivoli Veronese.

Pentru producția vinurilor din subarealul „La Rocca”, trebuie să se utilizeze struguri cultivați în partea arealului delimitat [astfel cum este definit la articolul 3 litera (a) din caietul de sarcini al produsului cu DOC „Bardolino”] care aparține localităților Bardolino, Castelnuovo del Garda, Garda, Lazise, Peschiera del Garda și Torri del Benaco.

Pentru producția vinurilor din subarealul „Sommacampagna”, trebuie să se utilizeze struguri cultivați în partea arealului delimitat [astfel cum este definit la articolul 3 litera (a) din caietul de sarcini al produsului cu DOC „Bardolino”] care aparține localităților Bussolengo, Pastrengo, Sommacampagna, Sona și Valeggio sul Mincio.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin principal/principale

Corvina N. - Cruina

Corvinone N.

Molinara N.

Rondinella N.

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   
  „Bardolino” – Categoria 1: vin

(a)   Specificitatea arealului geografic

Factori naturali

Vinurile „Bardolino” se produc pe morenele de pe malul de est al lacului Garda, care au fost depuse de ghețarii care au modelat arealul, lăsând un număr de formațiuni concentrice orientate spre bazinul lacului. Arealul prezintă o gamă de soluri diferite, în general adânci și pietroase, care se încălzesc rapid odată cu încheierea iernii, permițându-se dezvoltarea timpurie a mugurilor și un progres constant al ciclului de vegetație, care este esențial pentru ca lăstarii și ciorchinii să se dezvolte și să ajungă la maturitate într-un mod optim, chiar și în cei mai neprielnici ani.

Arealul are o climă mediteraneeană, cu veri fierbinți, dar fără căldură sufocantă, și ierni blânde. Clima este influențată de prezența apei (adică de lac), de masivul Monte Baldo și de valea râului Adige la nord.

În acest areal, se află o porțiune mai mică de teren lângă lac, cu climă și caracteristici de mediu specifice și unde tradiția este și mai veche. Aici se produc vinurile Classico. În funcție de caracteristicile geografice, de sol și climatice, se mai pot delimita trei subareale: hinterlandul din apropierea masivului Monte Baldo; zona de pe malul lacului Garda, caracterizată de dealul cunoscut sub denumirea de „La Rocca” și secțiunea deluroasă din sud din jurul Sommacampagna.

Factori istorici și umani

Descoperirile din Epoca Bronzului și din perioada romană, decorațiunile cu ciorchini de struguri ale bisericilor medievale și referințele documentare cu privire la vânzarea plantațiilor viticole și din operele autorilor celebri din vremuri străvechi reprezintă dovezi ale existenței unei tradiții vitivinicole lungi și neîntrerupte în arealul de producție.

În secolul al XIX-lea, s-au folosit pentru prima dată denumirile „Bardolino” (vinuri roșii) și „Chiaretto” (vinuri roze) pentru vinurile locale și s-au identificat cele trei subareale: în anul 1837, specialistul în domeniul agriculturii Bernardino Angelini a descris recolta „din districtele Caprino, Bardolino și Villafranca”, iar Giovanni Battista Perez a descris într-un text publicat în anul 1900 modul în care „experții în evaluarea calității vinurilor” au stabilit, încă de la începutul secolului respectiv, prețuri diferite pentru vinurile din subarealele cunoscute atunci sub denumirile „Valle di Caprino” sau „distretto di Montebaldo”, „distretto di Bardolino” și „Colli Morenici Meridionali” (actuala arie Sommacampagna).

Folclorul sugerează că senatorul venețian Pompeo Molmenti, care a învățat în Franța tehnica „vinificării în alb” a strugurilor roșii, a elaborat formula vinurilor Chiaretto în zona lacului Garda în anul 1896. În 1970, Zeffiro Bocci a scris că „regiunile viticole veroneze adiacente lacului Garda au produs întotdeauna un Chiaretto del Garda bine definit”.

Factori umani

Măiestria producătorilor de vinuri „Bardolino” constă în principal în abilitatea lor de a pune în valoare caracteristicile specifice soiurilor autohtone de struguri, „Corvina Veronese” și „Rondinella”, precum și alte calități speciale ale acestor struguri: calitățile aromelor lor fructate și de condimente, prospețimea lor și gustul lor plin.

Pentru a produce vinuri Chiaretto, fie se recoltează separat strugurii (recoltare timpurie), fie se utilizează tehnica „sângerării” (saignée) de producție a vinurilor roze, prin adăugarea unei anumite cantități din sucul utilizat pentru producția de vinuri „Bardolino”. În ambele cazuri, producătorii acordă o atenție deosebită garantării faptului că vinurile roze își mențin culoarea intactă, aceasta fiind una dintre caracteristicile lor definitorii. Tehnicile de producție a vinurilor spumante au fost, de asemenea, perfecționate în arealul respectiv, obținându-se astfel vinuri Spumante care se bazează pe caracteristicile particulare ale Chiaretto.

8.2.   
  „Bardolino” – Categoria 1: vin

(b)   Specificitatea produsului

Caracteristicile esențiale ale vinurilor „Bardolino” și „Chiaretto” sunt prospețimea lor, aroma de bace și de condimente, faptul că sunt foarte ușor de băut și ușor de combinat și caracterul lor revigorant, caracterizat de o notă de salinitate specifică descrisă de autori la finalul secolului al XIX-lea și la începutul secolului al XX-lea.

„Bardolino” este un vin rubiniu sclipitor, cu arome fructate și cu note elegante de condimente. Are un gust complet sec, fin și echilibrat, proaspăt și foarte ușor de băut.

Vinurile „Chiaretto” au o culoare roz-deschis și sclipitoare caracteristică. Mirosul și gustul lor amintesc de arome delicate de bace și de condimente. O altă caracteristică distinctivă este prospețimea lor de invidiat.

(c)   Legătura de cauzalitate dintre mediu și produs

Expunerea favorabilă a terenului, clima blândă și caracterizată prin prezența brizelor din zona lacului Garda, faptul că plouă puțin în timpul verii și buna gestionare a plantațiilor viticole sunt caracteristici pe baza cărora se garantează faptul că strugurii utilizați pentru producția de vinuri „Bardolino” și „Chiaretto” sunt suficient de copți. De asemenea, datorită brizelor dinspre lac, arealul beneficiază de o bună variație a temperaturilor de la zi la noapte, care contribuie la maturarea fenolică și la apariția aromelor fructate pronunțate. Structura și compoziția chimică a solurilor și originile lor morenice conferă vinurilor gustul lor plin caracteristic și prospețimea lor revigorantă, fapt ce le diferențiază de vinurile similare din zonele vecine.

În cadrul acestei caracterizări generale, există, de asemenea, elemente specifice anumitor zone, care le conferă vinurilor arome particulare: note de violete, datorită solurilor pietroase și nisipoase; note de cireșe pentru vinurile din sud, unde clima este mai călduroasă în timpul verii decât media din arealul respectiv și note de condimente și o aciditate mai mare, datorită rocii de bază care se întinde până la creasta masivului Monte Baldo și valea Adige.

8.3.   
  „Vin spumant” (categoria 4) și „Vin spumant de calitate” (categoria 5)

(a)   Specificitatea arealului geografic

Factori naturali

Există o tradiție a producției de vin spumant cu denumirea de origine „Bardolino”, mai ales din categoria Chiaretto. Vinurile de bază sunt supuse procesului de fermentare secundară, folosindu-se atât metoda tradițională a fermentării în sticlă, cât și metoda Charmat. Aceste vinuri spumante (Chiaretto Spumante) sunt strâns legate de factorii geografici specifici arealului de producție și de prospețimea și gustul plin conferite de sol și de climă.

Arealul de producție este situat pe morenele aflate la est de lacul Garda, care au fost formate de ghețarii care au modelat arealul, lăsând un număr de formațiuni concentrice orientate spre bazinul lacului. Arealul prezintă o gamă de soluri diferite, care sunt, în general, adânci și pietroase și bogate în săruri minerale. Clima este influențată de prezența unei întinderi mari de apă (adică lacul Garda), dar și de prezența masivului Monte Baldo și a văii râului Adige. Arealul are veri fierbinți, dar fără căldură sufocantă, și ierni blânde, ceea ce înseamnă că poate fi caracterizat, în sens larg, ca având o climă mediteraneeană. Acești factori duc la o încălzire rapidă a solurilor odată cu încheierea iernii, permițându-se dezvoltarea timpurie a mugurilor și un progres constant al ciclului de vegetație.

Factori istorici și umani

Descoperirile arheologice din Epoca Bronzului și din perioada romană, decorațiunile cu ciorchini de struguri ale bisericilor medievale și referințele documentare cu privire la vânzarea plantațiilor viticole și din operele autorilor din vremuri străvechi reprezintă dovezi ale existenței unei tradiții vitivinicole lungi și neîntrerupte în arealul respectiv.

Tradiția sugerează că senatorul Pompeo Molmenti, care a învățat în Franța tehnica „vinificării în alb” a strugurilor roșii, a elaborat formula vinurilor Chiaretto în zona lacului Garda în anul 1896. În 1970, Zeffiro Bocci a scris că „regiunile viticole veroneze adiacente lacului Garda au produs întotdeauna un Chiaretto del Garda bine definit”.

Istoria modernă a vinurilor din arealul respectiv a început în 1968, atunci când „Bardolino”, inclusiv vinurile spumante Chiaretto Spumante, a devenit denumire de origine protejată.

Factori umani

Măiestria producătorilor de vinuri constă în abilitatea lor de a pune în valoare caracteristicile specifice soiurilor autohtone de struguri, „Corvina Veronese” și „Rondinella”, precum și legătura lor strânsă cu mediul natural. Producătorii locali se bazează pe experiență pentru identificarea nivelului ideal de coacere pentru fiecare produs, inclusiv pentru Chiaretto Spumante. Ei adaptează procesele de recoltare și de producție a vinului în funcție de schimbările climatice și de cererile pieței. Strugurii din care se produc vinurile Chiaretto, în special Chiaretto Spumante, sunt recoltați timpuriu.

Producătorii acordă o atenție deosebită garantării faptului că vinurile roze își mențin culoarea intactă, aceasta fiind una dintre caracteristicile lor definitorii, și garantării faptului că aromele de bace care sunt tipice soiurilor tradiționale de struguri din arealul respectiv sunt evidențiate în vinuri, împreună cu prospețimea remarcabilă.

8.4.   
  „Vin spumant” (categoria 4) și „Vin spumant de calitate” (categoria 5)

(b)   Specificitatea produsului

Tehnica de producție a vinurilor roze utilizată pentru Chiaretto este macerarea de scurtă durată a strugurilor cu pieliță. Utilizarea acestei tehnici le oferă vinurilor culoarea roz-sclipitor caracteristică. Versiunea spumantă (Chiaretto Spumante) este produsă cu must sau cu vin care respectă condițiile stabilite în caietul de sarcini, care este apoi supus unui proces natural de fermentare secundară, fie în sticlă („metoda tradițională”), fie în tanc („metoda Charmat”).

Mirosul vinului Chiaretto Spumante amintește de aromele delicate de bace, însoțite de urme subtile de condimente. Are un gust suculent și care evocă fructele roșii, combinat cu o prospețime revigorantă de invidiat. Gustul lejer, fructat, de condimente și proaspăt face vinul Chiaretto Spumante să fie ușor de combinat, atât cu preparatele din bucătăria tradițională din arealul respectiv, cât și cu preparatele moderne și internaționale.

(c)   Legătura de cauzalitate între mediu și produs

Expunerea favorabilă a terenului, structura și compoziția chimică a solurilor morenice, clima blândă și caracterizată prin prezența brizelor din zona lacului Garda, faptul că plouă puțin în timpul verii și buna gestionare a plantațiilor viticole sunt caracteristici pe baza cărora se garantează nivelul optim de coacere a strugurilor care urmează să devină mustul și vinul din care urmează să se producă Chiaretto Spumante.

Structura și compoziția chimică diversă a solurilor morenice conferă vinurilor gustul plin și salinitatea caracteristică, precum și personalitatea lor plină de viață, caracterizată de prospețime și de gustul revigorant, toate acestea constituind caracteristici ideale pentru vinurile spumante, care le diferențiază de vinurile similare din zonele vecine. De asemenea, datorită brizelor dinspre lac, arealul beneficiază de o bună variație a temperaturilor de la zi la noapte, care contribuie la maturarea fenolică și la apariția aromelor fructate pronunțate.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

—

Link către caietul de sarcini al produsului

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/16809

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---