# Euroopa Liidu C 313/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 313 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik5. august 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 313

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik5. august 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 313/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum nr M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 313/02 | Komisjoni teatis — ELi digitaalse COVID-tõendi eeliste igakülgne ärakasutamine: kodanike vaba liikumise ja lennutranspordisektori taastumise toetamine ELi liikmesriikidele antavate suuniste ja soovitustega | 2 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 313/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum nr M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) (
  1
  )

1

1

2021/C 313/02

Komisjoni teatis — ELi digitaalse COVID-tõendi eeliste igakülgne ärakasutamine: kodanike vaba liikumise ja lennutranspordisektori taastumise toetamine ELi liikmesriikidele antavate suuniste ja soovitustega

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 313/03 | Euro vahetuskurss — 4. august 2021 | 8 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 313/03

Euro vahetuskurss — 4. august 2021

8

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 313/04 | Teade selliste dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta, mida kohaldatakse Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes ja mida on laiendatud Korea Vabariigist lähetatud terastrosside- ja kaablite impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte | 9 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 313/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10383 — Blackstone/Vista/Ellucian) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 14 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 313/06 | Tühistamistaotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a koostoimes komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 seoses kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete liidu sümbolite kehtestamisega ning seoses teatavate päritolueeskirjade, teatavate menetluseeskirjade ning teatavate täiendavate üleminekueeskirjadega) artikli 7 lõikega 1 | 16 |
| 2021/C 313/07 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 18 |
| 2021/C 313/08 | Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 | 25 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 313/04

Teade selliste dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta, mida kohaldatakse Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes ja mida on laiendatud Korea Vabariigist lähetatud terastrosside- ja kaablite impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte

9

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 313/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10383 — Blackstone/Vista/Ellucian) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

14

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 313/06

Tühistamistaotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a koostoimes komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 seoses kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete liidu sümbolite kehtestamisega ning seoses teatavate päritolueeskirjade, teatavate menetluseeskirjade ning teatavate täiendavate üleminekueeskirjadega) artikli 7 lõikega 1

16

2021/C 313/07

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

18

2021/C 313/08

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 5.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum nr M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 313/01)

29. juuli 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult prantsuse keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu. |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu.

| — | elektroonilises vormis EUR-lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10283 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10283 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 5.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/2

---

KOMISJONI TEATIS

ELi digitaalse COVID-tõendi eeliste igakülgne ärakasutamine:

kodanike vaba liikumise ja lennutranspordisektori taastumise toetamine ELi liikmesriikidele antavate suuniste ja soovitustega

(2021/C 313/02)

1.   Sissejuhatus

ELi digitaalset COVID-tõendit (1) (edaspidi „ELi COVID-tõend“) hakati kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides kohaldama 1. juulil 2021. Edukalt on kasutusele võetud ELi digisüsteem, et tasuta väljastada, kontrollida ja aktsepteerida tõendeid, mis tõendavad vaktsineerimist, SARS-COV-2 testi negatiivset tulemust või COVID-19 läbipõdemist. Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament ja nõukogu ning liikmesriikide ametiasutused on algusest lõpuni välja töötanud süsteemi, et aidata taastada vaba liikumist liidus, ning on selle süsteemi edukalt ja rekordkiirusega kasutusele võtnud. Koos eduka vaktsineerimiskampaaniaga, mis on pandeemiavastase võitluse väga oluline osa, on ELi COVID-tõendil märkimisväärne positiivne mõju ELi kodanike ja elanike igapäevaelule. Seda täiendavad muud algatused, mis aitavad kodanikel kasutada oma vaba liikumise õigust, näiteks nõukogu soovituses (EL) 2020/1475 (2) kokku lepitud ühine lähenemisviis COVID-19st tulenevatele vaba liikumise piirangutele, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse poolt iga nädal ajakohastatav ja avaldatav foorituledesüsteem, (3) teabeplatvorm „Re-Open EU“ (4) ja turismiettevõtjate jaoks mõeldud Euroopa turismivaldkonna COVID-19 ohutuspitser (5).

Vaevalt neli kuud on möödunud sellest, kui Euroopa Komisjon esitas seadusandliku ettepaneku ELi COVID-tõendi rakendamiseks – mis on taas kord näide Euroopa koostöö tegelikust lisaväärtusest. See on võimalik tänu ELi seadusandjate ja tehniliste ekspertide pühendunud tegevusele Euroopas ja riikide tasandil, seda kõikides liikmesriikides, aga ka tööstussektoris. ELi COVID-tõendi kasutuselevõtt lööb ka uusi rekordeid: üle 270 miljoni ELi COVID-tõendi on juba välja antud, mis näitab suurt huvi digitõendi kasutamise vastu. Tõendid on juba koostalitluslikud rohkem kui 30 riigis. Tänu ELi COVID-tõendi rakendamisele on palju tõenäolisem saavutada üldeesmärki, s.o hõlbustada vaba liikumise õiguse kasutamist liidus COVID-19 pandeemia ajal, nagu on kehtestatud ELi COVID-tõendit käsitlevate määrustega.

ELi COVID-tõend võetakse kasutusele ajal, mil peaaegu kaks kolmandikku liidu täiskasvanud elanikkonnast on vähemalt üks kord vaktsineeritud COVID-19-vaktsiiniga ja liit on saanud piisavalt vaktsiinidoose, et saavutada eesmärk enne 2021. aasta suve lõppu täielikult vaktsineerida vähemalt 70 % täiskasvanud elanikkonnast.

Lennureiside puhul on tegemist ühe esimese valdkonnaga, kus ELi COVID-tõendit laialdaselt kasutatakse. 2021. aasta juuli alguseks oli lennuliiklus suurenenud 20 % võrra ja juulikuuga peaks selle maht prognooside kohaselt saavutama üle 60 % 2019. aasta tasemest (6). Suve jooksul lennuliiklusmaht järk-järgult suureneb, kuna ELi kodanikud ja elanikud soovivad taas nautida liikumisvabadust – kas puhkuseks, sõprade ja sugulaste külastamiseks või ametireisideks. Reisi- ja turismisektor peaksid suuresti võitma ELi COVID-tõendi kasutuselevõtust. Kiiresti suurenev lennureisimine annab tunnistust ELi COVID-tõendi potentsiaalist tugevdada majanduse taastumist ja seejuures hoida pandeemia kontrolli all. Lennureisijate arvu suurenemise tõttu peavad kõik asjaosalised samal ajal tagama tõendisüsteemi sujuva rakendamise, eelkõige tõendite kontrollimise. Nagu allpool kirjeldatud, selgub komisjoni uuringust, et praegu kontrollitakse ELi COVID-tõendeid 15 eri viisil, millest mõned dubleerivad üksteist, mida oleks võimalik vältida. Nagu on märgitud COVID-19 pandeemiast tulenevas Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) ja Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) tervisealases ohutusprotokollis, ei ole juhul, kui tõendit on usaldusväärselt kontrollitud enne lennuki väljumist, mingit tervisealast põhjust sama tõendit hiljem veelkord kontrollida. Koordineeritud tegutsemine aitaks vältida võimalikku survet lennutranspordisüsteemidele ja võimaldaks igakülgselt ära kasutada ELi COVID-tõendi eeliseid nii tervishoiupoliitika kui ka üksikreisijate mugavuse ja tervise seisukohast.

Lennureisimine kolmandatesse riikidesse ja kolmandatest riikidest on endiselt vähene. Kuigi ELi COVID-tõend töötati välja peamiselt selleks, et hõlbustada reisimist liidus, võib sellest saada rahvusvahelist reisimist hõlbustav üleilmne norm. Algusest peale loodi süsteem avatud lähtekoodiga lahendusena, et aidata ühiselt võidelda pandeemia vastu.

ELi COVID-tõendi süsteemi on juba integreeritud kõik Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) ja Šveitsi partnerid (7). Nagu määruses sätestatud, teeb komisjon rangete standardite ja koostalitluse tagamiseks ka aktiivselt mitmepoolset koostööd digitõendite alal, seda eelkõige Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga (ICAO) ja Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO). Lisaks on paljud rahvusvahelised partnerid pöördunud ise otse ELi poole, et saada teavet ELi COVID-tõendi süsteemi kohta. Kõik tehnilised kirjeldused on avalikult kättesaadavad (8) ja Euroopa Komisjon teeb juba koostööd asjast huvitatud rahvusvaheliste partneritega, kes soovivad digitaalse COVID-19-tõendi turvalise kontrolli süsteemi kasutusele võtta ja ELi COVID-tõendi süsteemi kasutada.

2.   ELi COVID-tõendi kontrollimine lennureisil

ELi digitaalse COVID-tõendi eesmärk on võimaldada selle omanikul hõlpsamalt kasutada vaba liikumise õigust (9) COVID-19 pandeemia ajal. Selle abil saavad liikmesriigid usaldusväärselt kontrollida COVID-19 pandeemiale reageerimiseks kehtestatud vaba liikumise piirangute järgimist (10).

ELi COVID-tõendi kõige tähtsam aspekt on turvaline kontroll. Määrusega (EL) nr 2021/953 kehtestatud raamistikus (11) otsustavad ELi liikmesriigid, kas, millal ja kuidas ELi COVID-tõendit kontrollida. Koordineeritud lähenemisviis võiks aidata seda tegevust ühtlustada. ELi liikmesriigid teevad sellist kontrolli mitut moodi, et rakendada teatavaid rahvatervishoiu meetmeid, nagu riiki sisenemise nõuded piiriülese reisimise korral. Määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõikes 9 on sätestatud, et piiriülese veoteenuse osutajad, kes on määratud kontrollima, tagavad, et vastavalt asjaoludele integreeritakse ELi COVID-tõendi kontrollimine piiriülese transpordi taristu, näiteks lennujaamade, sadamate ning raudtee- ja bussijaamade käitamisse.

On äärmiselt oluline, et liikmesriigid teavitaksid kodanikke ja ettevõtjaid kiiresti meetmetest, mida võetakse reisipiirangute tühistamiseks või kehtestamiseks. E-tervise võrgustikus osalevad liikmesriigid leppisid komisjoni toetusel kokku kontrolli märkimisväärselt toetavate valideerimiseeskirjade kodifitseerimise suunistes, (12) mis oleks kontrollimisel suureks abiks.

Lisaks ELi liikmesriikide kehtestatud nõudele täita reisija asukoha vorm, on digitõendite digitaalse kontrollimise eesmärk vältida ülekoormatust ning niiviisi vähendada võimalikke rahvahulkade kogunemisi ja järjekordi lennujaamades, eriti tipptundidel. Võimaliku COVID-19-nakkuse riski vähendamiseks tuleks rahvahulki vältida. Konkreetse kontrolliviisiga ja ajastamisega on võimalik piirata ülemäärase rahvahulga kogunemist. Seni on lennujaamad ja lennuettevõtjad astunud samme suureneva reisijatevoo läbilaskmiseks, näiteks taasavanud suletud terminale ning suurendanud lennuettevõtja lennule registreerijate või teabepunktide töötajate arvu. See on aidanud toime tulla reisijate arvu esimese suurenemisega, kuid kardetavasti 2021. aasta suve lõpu poole läbilaskevõime väheneb. Lennujaamades, mis juba 2019. aastal olid ülekoormatud, peaks läbilaskevõime jõudma 50–60 %ni 2019. aasta liiklusmahust. Terminalid ei ole küll veel oluliselt ülekoormatud, aga alates juba 2021. aasta juuli algusest käitavad lennujaamad ligikaudu 45 % reisijateveomahust võrreldes 2019. aastaga. Kui reisijatele on tagatud sujuvad tõrgeteta reisimise võimalused, suudaksid käitajad toime tulla lennureisijate arvu suurenemisega lähinädalatel.

Mõnes ELi liikmesriigis kontrollivad lennuettevõtjad ELi digitaalseid COVID-tõendeid, mistõttu on oluline, et neil oleks olemas vajalik kontrollitarkvara. Euroopa Rahvusvahelise Lennujaamade Nõukogu (ACI Europe) hiljutise uuringu kohaselt on ettevõtjate jaoks põhiprobleemideks mitmekordne kontrollimine (64 %) ja kontrollimine lennujaamaaladel (54 %). Samas uuringus teatas 82 % ettevõtjatest, et ELi digitaalseid COVID-tõendeid ei kontrollita enne väljumist lennujaamast väljaspool (13). ELi mõne liikmesriigi teatavad eeskirjad erinevad endiselt kogu ELi hõlmavatest e-tervise võrgustiku suunistest.

ELi liikmesriikide seas läbi viidud uuring selle kohta, kuidas lennureisimisel kontrollitakse ELi COVID-tõendit, näitas, et kontrollimist korraldatakse 15 eri viisil. Mõni ELi liikmesriik on näiteks otsustanud panna ELi COVID-tõendi kontrollimise kohustuse lennujaamadele, samas mõni teine on pannud selle kohustuse lennuettevõtjatele ja mõni mõlemale. Paljud ELi liikmesriigid on ka otsustanud kohaldada korda, kus saabuvate reisijate ELi COVID-tõendit kontrollivad avaliku sektori asutused. Kuigi ELi COVID-tõend on välja töötatud muu hulgas selleks, et hõlbustada takistusteta reisimist, eelkõige Schengeni alal, on oluline rõhutada, et ELi COVID-tõend ei ole reisidokument ega reisimise eeltingimus (14).

Image 1

ELi ühtse lennundusturu jaoks on ELi COVID-tõend vajalik selleks, et tulla toime reisijatevoo suurenemisega 2021. aasta suvekuudel ja majanduse taastudes. Pärast ELi COVID-tõendi kasutuselevõtmisel ühiselt saavutatud edu tuleb järgmise sammuna veelgi enam lihtsustada ohutut ja sujuvat reisimist pandeemia ajal.

Euroopa Komisjoni talitused avaldasid 28. juunil 2021 tegevusalased soovitused kirjalikus teates pealkirjaga „ELi digitaalsete COVID-tõenditest saadava kasu ärakasutamine lennunduses: soovitused ja suunised liikmesriikidele“ (15). 30. juunil 2021 võttis riikide terviseekspertidest koosnev e-tervise võrgustik vastu juhenddokumendi, (16) milles esitatakse lennunduses ELi COVID-tõendi kasutamise tehnilised ja rakenduslikud aspektid. Dokumendis on esitatud mitu kontrollivõimalust, mis on nii õiguslikult (ELi andmekaitse seisukohast, täielikus kooskõlas ELi isikuandmete kaitse üldmäärusega (17)) kui ka tehniliselt võimalikud.

Käesoleva teatisega püütakse anda ELi liikmesriikidele üldpõhimõtteid, parimaid tavasid, soovitusi ja suuniseid, et lihtsustada ELi COVID-tõendite kontrollimist lennundussektoris reisimise tipphooajal suvel ja pärast seda. Kõige olulisem on see eelkõige seoses lennureisidega, kuid võimaluse korral tuleks seda hakata järk-järgult kasutama ka muude transpordiliikide puhul (nt parv- ja kruiisilaevad, raudtee- ja maanteetransport), arvestades nende eripära.

3.   Soovitatud lähenemisviis

Käesolevas jaotises esitatakse ELi liikmesriikidele mõeldud suunised ja soovitused. Lennuettevõtjatel ja lennujaamadel kui reisijaga kõige tihedamalt seotud liidestel on samuti oluline roll ja vastutus ELi COVID-tõendi eeliste igakülgses ärakasutamises lennunduses.

Määruses 2021/953 on sätestatud, et ilma, et see piiraks liikmesriikide pädevust kehtestada piiranguid rahvatervise kaitse eesmärgil, hoiduvad liikmesriigid, kui nad aktsepteerivad ELi COVID-tõendeid, kehtestamast täiendavaid vaba liikumise piiranguid, nagu täiendav reisieelne või -järgne testimine SARS-CoV-2 nakkuse suhtes või reisijärgne karantiin või eneseisolatsioon, välja arvatud juhul, kui need piirangud on COVID-19 pandeemiale reageerimisel rahvatervise kaitseks vajalikud ja proportsionaalsed, võttes ka arvesse kättesaadavat teaduslikku tõendusmaterjali, sealhulgas ECDC avaldatavaid epidemioloogilisi andmeid vastavalt soovitusele (EL) 2020/1475. Soovituses 2020/1475 täpsustatakse, et vaba liikumise piirangute vastuvõtmisel ja kohaldamisel peaksid ELi liikmesriigid järgima ELi õiguse põhimõtteid, eelkõige proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet, ning tegutsema koordineeritult.

Selleks et tagada reisijate jaoks selgus ja tõrgeteta reisimine, peavad kõik kontrolliprotsessis osalejad olema täielikult teadlikud oma rollist ja nõutavatest toimingutest. ELi COVID-tõendi sujuvaks rakendamiseks on oluline, et kõik ELi liikmesriigid annaksid asjaomastele sidusrühmadele ja üldsusele selget, põhjalikku ja õigeaegset teavet vaba liikumise piirangute kohta. ELi liikmesriigid peaksid tagama, et teabeplatvormil „Re-Open EU“ nii ELi liikmesriikide kui ka kolmandate riikide kohta avaldatud teave on täielik, ajakohane ja lihtsasti mõistetav.

Samuti peaksid liikmesriigid igati läbipaistvalt ajakohastama kohaldatavaid valideerimiseeskirju ja need avaldama. Eeskirjad tuleks avaldada ELi COVID-tõendit käsitlevas portaalis „EU DCC Gateway“, mis toetab seda funktsiooni ning jagab teavet tõendajatele ja mobiilirakendustele. Lisaks tuleks eeskirjad teha kättesaadavaks teabeplatvormil „Re-Open EU“. Läbipaistvuse huvides peaksid eeskirjad selgelt sisaldama kogu asjakohast teavet, näiteks nende vaktsiinide loetelu, mille kohta välja antud tõendeid aktsepteeritakse. Teave, mida liikmesriigid praegu avaldavad, ei ole reisijatele alati üheselt arusaadav.

ELi liikmesriigid peaksid tagama, et lennuettevõtjad, lennujaama töötajad või muud asjaosalised, kellel on õigus kontrollida ELi COVID-tõendit, on täielikult teadlikud oma asjakohasest rollist ja nõutavatest toimingutest. Ka see teave tuleks teha avalikult kättesaadavaks, nii et reisijad oleksid teadlikud kohtadest, kus võidakse kontrollida.

| — | 1. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid tagama, et ettevõtjaid ja reisijaid teavitatakse igakülgselt, põhjalikult ja õigel ajal kontrollinõuetest ja -protsessidest. |
| --- | --- |

—

1. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid tagama, et ettevõtjaid ja reisijaid teavitatakse igakülgselt, põhjalikult ja õigel ajal kontrollinõuetest ja -protsessidest.

| — | 2. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid tagama, et teabeplatvormil „Re-Open EU“ avaldatud teave on täielik, ajakohane ja lihtsasti mõistetav. |
| --- | --- |

—

2. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid tagama, et teabeplatvormil „Re-Open EU“ avaldatud teave on täielik, ajakohane ja lihtsasti mõistetav.

Koostalitlusvõimeliste ELi COVID-tõendite arendamine on enneolematu samm, et vältida mitmesugustel erinevatel tehnilistel kirjeldustel põhinevate individuaalsete digitõendite killustatud kasutamist ELi liikmesriikides. ELi liikmesriigid on e-tervise võrgustiku kaudu heaks kiitnud ELi COVID-tõendi valideerimise eeskirju käsitleva juhenddokumendi, et mitte üksnes kontrollida tõendi autentsust, vaid ka selle kooskõla vastavate reisieeskirjadega. Kui lennuettevõtjad või lennujaama käitajad peavad kontrollima ELi COVID-tõendeid, peaksid ELi liikmesriigid avaldama valideerimiseeskirjad ja ajakohastama neid. Kuigi ELi COVID-tõendit peab saama isiklikult esitada lähtelennujaamas ja vastavust kohaldatavatele tegevuseeskirjadele peab saama kontrollida käsitsi, peaksid käitajad ja ametiasutused toetama eeskirjadele vastavuse elektroonilist kontrollimist. See kiirendab kontrollimist.

| — | 3. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid integreerima kohaldatavad reisieeskirjad kontrolliprotsessidesse ja tegema ettevõtjatele kättesaadavaks kontrollirakenduse, mille abil kooskõlas e-tervise võrgustikus kokku lepitud valideerimiseeskirjade suunistega veenduda asjakohaste eeskirjade täitmises (18). |
| --- | --- |

—

3. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid integreerima kohaldatavad reisieeskirjad kontrolliprotsessidesse ja tegema ettevõtjatele kättesaadavaks kontrollirakenduse, mille abil kooskõlas e-tervise võrgustikus kokku lepitud valideerimiseeskirjade suunistega veenduda asjakohaste eeskirjade täitmises (18).

| — | 4. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid tegema reisimisega seotud valideerimiseeskirjad portaalis „EU DCC Gateway“ alati kättesaadavaks ja neid ajakohastama. |
| --- | --- |

—

4. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid tegema reisimisega seotud valideerimiseeskirjad portaalis „EU DCC Gateway“ alati kättesaadavaks ja neid ajakohastama.

| — | 5. soovitus: võimaluse korral peaksid ELi liikmesriigid kasutama elektroonilisi kontrollivahendeid kooskõlas asjakohaste e-tervise võrgustiku suunistega. |
| --- | --- |

—

5. soovitus: võimaluse korral peaksid ELi liikmesriigid kasutama elektroonilisi kontrollivahendeid kooskõlas asjakohaste e-tervise võrgustiku suunistega.

ELi COVID-tõendid põhinevad usaldusraamistikul, milles on kokku leppinud, mille on loonud ja mida haldavad komisjon ja liikmesriigid kooskõlas määruses (EL) nr 2021/953 sätestatud kohaldatavate eeskirjadega. Selline usaldusraamistik tagab tõendite usaldusväärse ja turvalise väljaandmise ja kontrollimise. Nagu on märgitud COVID-19 pandeemiast tulenevas Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) ja Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) tervisealases ohutusprotokollis, (19) on juhul, kui tõendit on usaldusväärselt kontrollitud enne lennuki väljumist, epidemioloogia seisukohast vähe põhjust sama tõendit hiljem veelkord kontrollida. Sellist topelttööd tuleks vältida. Seetõttu peaksid liikmesriigid ennekõike kontrollima ELi COVID-tõendit enne väljalendu. Tervisekaitse seisukohast aitaks see ka vähendada riski, et reisivad haiged inimesed. Lennu saabumisel võib kontrolli teha riskipõhiselt.

Selleks et vältida rohkem kui ühe asjaosalise (nt lennuettevõtjate ja avaliku sektori asutuste) tehtavat topeltkontrollimist, peaksid ametiasutused, lennujaamad ja lennuettevõtjad nii palju kui võimalik rakendama lennu lähtekohas nn ühtse kontrollipunkti põhimõtet. Seepärast peaksid ELi liikmesriigid vältima nõuet, et ELi COVID-tõendeid tuleb kontrollida rohkem kui üks kord lennureisi ajal (nt lennujaamas lennule registreerimisel ja uuesti pardaleminekul). Tuleb märkida, et mitte ükski määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud tõendite kontrollimise nõue iseenesest ei õigusta piirikontrolli ajutist taaskehtestamist sisepiiridel.

Vastavalt COVID-19 pandeemiast tulenevale EASA/ECDC tervisealasele ohutusprotokollile, mida on nimetatud eespool, on meditsiini seisukohast kõige tulemuslikum variant kontrollida ELi COVID-tõendeid enne lähtelennujaama saabumist. Praegu aga teatas 82 % lennujaamakäitajatest, et ELi COVID-tõendeid enne lennu väljumist lennujaamast väljaspool ei kontrollita (20). ELi liikmesriikidel ja veoteenuste osutajatel soovitatakse tungivalt tagada, et tõendeid kontrollitaks võimalikult vara, eelistatavalt lennuettevõtja veebipõhise lennule registreerimise protsessi käigus või ELi liikmesriigi veebiportaali/-teenuse kaudu, tingimusel et seda tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikli 4 lõikega 2.

Kui sihtliikmesriik loobub teatavate tervisega seotud reisipiirangute kohaldamisest nende reisijate puhul, kellel on ELi COVID-tõend või mõni muu tõend, peaks lähteliikmesriik tagama, et kõik reisijad on esitanud ELi COVID-tõendi enne lennuki pardale minekut. Kuigi alati tuleks eelistada kontrollimist väljaspool lennujaama, tuleks kõikide selliste reisijate tõendeid, kes seda väljaspool lennujaama kontrollimiseks ei esitanud, lähtelennujaamas sel juhul kontrollida. Kui tõendeid kontrollitakse lennujaamas, tuleks kontrollimisel rakendada ressursse niisuguses mahus, et tagada igal ajal sujuv reisijatevoog.

Nende lahenduste ellurakendamiseks on oluline liikmesriikide ja veoteenuste osutajate koostöö ja selle tagamiseks, et need oleksid läbiproovitud, tuleb veel teha tööd. Niiviisi tagataks, et lennujaamas tehtav kontrollimine ei kahjustaks ELi COVID-tõendi positiivset mõju reisimugavusele ja reisijatevoole, ning vähendataks võimalikku terviseohtu. Siiski on e-tervise võrgustik seisukohal, et see võimalus „võib nõuda ulatuslikku arendus- ja testimisaega, mistõttu võib rakendamine lükkuda 2021. aasta suvest edasi“ (21).

| ELi COVID-tõend ja andmekaitse

  ELi COVID-tõendit käsitlev usaldusraamistik tagab kõrgeima andmekaitsetaseme kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (22) (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“). Veoettevõtjatel, näiteks lennuettevõtjatel, on lubatud töödelda teavet, mis on vajalik liikmesriigis kohaldatava õigusega kehtestatud kontrollikohustuste täitmiseks, tingimusel et nad ei säilita mingeid QR-koodides sisalduvaid isikuandmeid, nagu on määruses selge sõnaga sätestatud. See tähendab, et õiguslikku alust, mis on vajalik selleks, et lennuettevõtjad saaksid kontrollida ELi COVID-tõendeid, kohaldatakse juba praegu veebipõhise lennule registreerimise käigus, mille abil vältida ülekoormatust ja rahvahulkade kogunemist lennujaamades. |
| --- |

ELi COVID-tõend ja andmekaitse

ELi COVID-tõendit käsitlev usaldusraamistik tagab kõrgeima andmekaitsetaseme kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (22) (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“). Veoettevõtjatel, näiteks lennuettevõtjatel, on lubatud töödelda teavet, mis on vajalik liikmesriigis kohaldatava õigusega kehtestatud kontrollikohustuste täitmiseks, tingimusel et nad ei säilita mingeid QR-koodides sisalduvaid isikuandmeid, nagu on määruses selge sõnaga sätestatud. See tähendab, et õiguslikku alust, mis on vajalik selleks, et lennuettevõtjad saaksid kontrollida ELi COVID-tõendeid, kohaldatakse juba praegu veebipõhise lennule registreerimise käigus, mille abil vältida ülekoormatust ja rahvahulkade kogunemist lennujaamades.

| — | 6. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid tagama, et ELi COVID-tõendit kontrollitaks võimalikult vara ja eelistatavalt enne reisija saabumist lähtelennujaama. |
| --- | --- |

—

6. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid tagama, et ELi COVID-tõendit kontrollitaks võimalikult vara ja eelistatavalt enne reisija saabumist lähtelennujaama.

| — | 7. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid tagama, et käitajatel on õigus kontrollida ELi COVID-tõendit ning et nad teevad koostööd lennuettevõtjatega, et lihtsustada kontrolli integreerimist lennule registreerimise protsessi kooskõlas ELi COVID-tõendit käsitleva määruse sätetega. |
| --- | --- |

—

7. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid tagama, et käitajatel on õigus kontrollida ELi COVID-tõendit ning et nad teevad koostööd lennuettevõtjatega, et lihtsustada kontrolli integreerimist lennule registreerimise protsessi kooskõlas ELi COVID-tõendit käsitleva määruse sätetega.

Reisimisega seotud meetmed, nagu reisijate asukoha vorm või ELi COVID-tõend, on täiendavad vahendid, mille abil toetada reisimise ohutut taasalustamist ning samal ajal suurendada ELi liikmesriikide suutlikkust jälgida kontaktseid isikuid ja vähendada nakkuse leviku riske. Ideaaljuhul tekitaksid need reisijatele võimalikult vähe ebamugavust ega häiriks nende reisielamust. Reisija asukoha vormi tuleks koguda, nagu ka ELi COVID-tõendit kontrollida, samuti võimalikult vara ja eelistatavalt enne reisija saabumist lähtelennujaama, et vältida menetluste kordamist reisijate jaoks.

| Võimalikud stsenaariumid

  Võiks kaaluda kaht võimalikku stsenaariumi, kuidas kontrollida ELi COVID-tõendit enne lennujaama saabumist:






  1) | kontrollimine lennuettevõtja lennule veebis registreerimise ajal.
  Sellel on praktiline eelis, sest reisijate tervisega seotud dokumente kontrollitakse ühes kohas ja enne lähtelennujaama saabumist, ning see ei nõua ülemäära keerulist tehnilist rakendust. Lisaks tuleks meeles pidada, et nii määruse (EL) 2021/953 kui ka isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt võivad veoettevõtjad töödelda terviseandmeid seni, kuni neid ei säilitata, tingimusel et selline kasutusviis on liikmesriigi õigusega ette nähtud; |
| --- | --- |

Võimalikud stsenaariumid

Võiks kaaluda kaht võimalikku stsenaariumi, kuidas kontrollida ELi COVID-tõendit enne lennujaama saabumist:

1)

kontrollimine lennuettevõtja lennule veebis registreerimise ajal.

Sellel on praktiline eelis, sest reisijate tervisega seotud dokumente kontrollitakse ühes kohas ja enne lähtelennujaama saabumist, ning see ei nõua ülemäära keerulist tehnilist rakendust. Lisaks tuleks meeles pidada, et nii määruse (EL) 2021/953 kui ka isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt võivad veoettevõtjad töödelda terviseandmeid seni, kuni neid ei säilitata, tingimusel et selline kasutusviis on liikmesriigi õigusega ette nähtud;

| 2) | reisidokumentide kontrollimine konkreetsete rakenduste ja veebiteenuse kaudu, mis on välja töötatud kooskõlas määrusega (EL) nr 2021/953. Selle stsenaariumi kohaselt võiks kombineerida ELi COVID-tõendi kontrollimist liikmesriigis kohaldatava reisija asukoha vormi (digivormingus) kogumisega ja muude tervishoiumeetmete/-nõuete kohaldamisega. Selle kasutusviisi eeliseks oleks, et reisijate tervisedokumente kontrollitakse ühes kohas ja enne lähtelennujaama saabumist. |
| --- | --- |

2)

reisidokumentide kontrollimine konkreetsete rakenduste ja veebiteenuse kaudu, mis on välja töötatud kooskõlas määrusega (EL) nr 2021/953. Selle stsenaariumi kohaselt võiks kombineerida ELi COVID-tõendi kontrollimist liikmesriigis kohaldatava reisija asukoha vormi (digivormingus) kogumisega ja muude tervishoiumeetmete/-nõuete kohaldamisega. Selle kasutusviisi eeliseks oleks, et reisijate tervisedokumente kontrollitakse ühes kohas ja enne lähtelennujaama saabumist.

Kuna teisena nimetatud lahendus ei ole enamikus liikmesriikides kättesaadav ning selle väljatöötamiseks ja testimiseks on vaja aega, peaksid liikmesriigid ja komisjon tegema koostööd, et see võimalikult kiiresti ellu rakendada pärast 2021. aasta suve (vt e-tervise võrgustiku juhenddokumendi „Validation of EU Digital COVID Certificate in the context of air transport“ jaotis 6.1) (23).

| — | 8. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid töötama reisija asukoha vormi koordineerituma kogumise ja ELi COVID-tõendi koordineerituma kontrolli nimel. ELi liikmesriigid peaksid tagama tiheda koostöö veoteenuste osutajatega, et ELi COVID-tõendit oleks võimalik kontrollida samal ajal, kui kogutakse muud reisimisega seotud teavet, näiteks reisija asukoha vormi. |
| --- | --- |

—

8. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid töötama reisija asukoha vormi koordineerituma kogumise ja ELi COVID-tõendi koordineerituma kontrolli nimel. ELi liikmesriigid peaksid tagama tiheda koostöö veoteenuste osutajatega, et ELi COVID-tõendit oleks võimalik kontrollida samal ajal, kui kogutakse muud reisimisega seotud teavet, näiteks reisija asukoha vormi.

| — | 9. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid püüdma välja töötada lahendused, mis toetavad ELi COVID-tõendi kontrollimist ja reisija asukoha vormil esitatud andmete kogumist, eesmärgiga võtta see funktsioon kasutusele selle aasta sügisel. |
| --- | --- |

—

9. soovitus: ELi liikmesriigid peaksid püüdma välja töötada lahendused, mis toetavad ELi COVID-tõendi kontrollimist ja reisija asukoha vormil esitatud andmete kogumist, eesmärgiga võtta see funktsioon kasutusele selle aasta sügisel.

4.   Kokkuvõte

ELi COVID-tõendi kiire väljatöötamine ja kasutuselevõtmine on teetähis pandeemiavastases võitluses ja oluline panus sellesse. See näitab väga hästi, kuidas Euroopa suudab rekordkiiresti saavutada konkreetseid tulemusi, millel on positiivne mõju sadade miljonite ELi kodanike, elanike ja külastajate elule. ELi COVID-tõend, tänu usaldusväärsusele ja kasutuslihtsusele, aitab taastada vaba liikumist Euroopas, säilitades samal ajal kõrgetasemelise pandeemiatõrje, ning on oluline aspekt pandeemiast kõige rängemini räsitud reisi- ja turismisektori taastumises. ELi COVID-tõend on näide Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu ning ELi liikmesriikide ühistest suurtest jõupingutustest töötada välja vajalik vahend, mille abil tagada selline olukord õigel ajal, s.o 2021. aasta suviseks reisihooajaks. Praegu jätkatakse tööd selle nimel, et laiendada ELi COVID-tõendi ja kolmandate riikide samalaadsete tervisetõendite tunnustamist, mis on aluseks vastastikuse rahvusvahelise reisimise taasavamisele, kui epidemioloogiline olukord seda võimaldab.

Euroopa reisijatele tõrgeteta reisi tagamiseks on oluline ühtlustada ja digiteerida kontrolliprotokollid. Käesoleva teatise juhiste ja üldpõhimõtete eesmärk on muuta reisimine sujuvaks. Komisjon kutsub liikmesriike ja kõiki lennutranspordi ökosüsteemis osalejaid üles tegema koostööd, et käesolevas teatises esitatud soovituste alusel ELi COVID-tõendit koordineeritumalt rakendada. Sellist lennundussektorile soovitatud lähenemisviisi võiks järk-järgult rakendada ka muude transpordiliikide puhul.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal (ELT L 211, 15.6.2021, lk 1), ning Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

(2)  Nõukogu 13. oktoobri 2020. aasta soovitus (EL) 2020/1475, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel (ELT L 337, 14.10.2020, lk 3).

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/situation-updates/weekly-maps-coordinated-restriction-free-movement

(4)  https://reopen.europa.eu/

(5)  https://ec.europa.eu/growth/content/new-european-tourism-covid-19-safety-seal-available_et

(6)  Eurocontrol, „Daily traffic variation, Network Manager Area“, 8. juuli 2021 (https://www.eurocontrol.int/Economics/DailyTrafficVariation-States.html?ectl-public).

(7)  Vastavalt komisjoni 8. juuli 2021. aasta rakendusotsusele (EL) 2021/1126, millega määratakse kindlaks Šveitsi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (ELT L 243, 9.7.2021, lk 49), käsitatakse COVID-19 vastu vaktsineerimist, selle suhtes testimist ja selle läbipõdemist kinnitavaid tõendeid, mille Šveits annab välja kooskõlas Šveitsi COVID-19 tõendite määrusega, juba praegu samaväärsena tõenditega, mis on välja antud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

(8)  ELi digitaalse COVID-tõendi andmestruktuuri ja kodeerimismehhanisme, sealhulgas kõikide digi- ja pabertõendite lugemist ja kontrollimist võimaldavat QR-koodi, sisaldavad spetsifikatsioonid on saadaval aadressil https://ec.europa.eu/health/ehealth/covid-19_et

(9)  Nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 21 ja rakendatud direktiiviga 2004/38/EÜ.

(10)  Määruse (EL) 2021/953 põhjendus 6.

(11)  Vastavalt määruse (EL) 2021/953 artikli 10 lõikele 3 peavad siht- või transiidiliikmesriigi pädevad asutused või piiriülese reisijateveoteenuse osutajad, kes riigi õiguse kohaselt peavad COVID-19 pandeemia ajal rakendama teatavaid rahvatervishoiu meetmeid, töötlema ELi digitaalsele COVID-tõendile kantud isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaniku vaktsineerimist, testitulemust või haiguse läbipõdemist. Selleks piirduvad isikuandmed rangelt vajalikuga. Selle lõike kohaselt töödeldud isikuandmeid ei säilitata. Määruse põhjenduse 30 kohaselt tuleks juhul, kui liidu kodanikel või nende pereliikmetel ei ole määruse nõuetele vastavat vaktsineerimistunnistust, anda neile kõik mõistlikud võimalused muul viisil tõendada, et neil on õigus vaba liikumise piirangutest vabastusele, mille liikmesriigid on teinud vaktsineerimistõendi omanikele.

(12)  https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/eu-dcc_validation-rules_en.pdf

(13)  Vastavalt 27 ettevõtja ja 92 lennujaama andmetele Euroopa 19 riigis (Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Leedu, Läti, Madalmaad, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Soome, Šveits, Ungari). Neid lennujaamu läbivad reisijad moodustavad 58 % reisijate koguarvust ELis, EMPs ja Šveitsis.

(14)  ELi COVID-tõendi eesmärk on hõlbustada vaba liikumise õiguse kasutamist ja vabalt asuda liikmesriikide territooriumil, olles liikmesriikide jaoks siduvaks ja vahetult kohaldatavaks ühtseks raamistikuks. Selline ühtne raamistik peaks aitama järk-järgult ja kooskõlastatult kõrvaldada vaba liikumise piiranguid, mille liikmesriigid on kooskõlas liidu õigusega kehtestanud SARS-CoV-2 leviku piiramiseks. Vastavalt nõukogu soovituse 2020/1475 punktile 12 ei tohiks liikmesriigid mingil juhul piirata nende isikute vaba liikumist, kes reisivad nn rohelisse piirkonda mõnes teises liikmesriigis või saabuvad sellisest piikonnast. Seetõttu ei tohiks neilt nõuda ELi COVID-tõendi esitamist.

(15)  https://ec.europa.eu/transport/modes/air/news/2021-06-28-eu-digital-covid-certificates-in-aviation_et

(16)  https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/covid-certificate_air-transport_en.pdf

(17)  Isikuandmete kaitse üldmäärus (EL) 2016/679.

(18)  https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/eu-dcc_validation-rules_en.pdf

(19)  EASA/ECDC, „COVID-19 Aviation Health Safety Protocol: Operational Guidelines for the management of air passengers and aviation personnel in relation to the COVID-19 pandemic“, 17. juuni 2021, saadaval aadressil https://www.easa.europa.eu/sites/default/files/dfu/Joint%20EASA-ECDC%20Aviation%20Health%20Safety%20Protocol%20issue%203.pdf

(20)  ACI Europe, „Survey on Digital COVID Certificates Implementation“, 8. juuli 2021.

(21)  E-tervise võrgustik, „Guidelines on Validation of EU Digital COVID Certificates in the context of air transport“ jaotis 6.1, 30. juuni 2021.

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(23)  E-tervise võrgustik, „Guidelines on Validation of EU Digital COVID Certificates in the context of air transport“, 30. juuni 2021.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 5.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/8

---

Euro vahetuskurss (1)

4. august 2021

(2021/C 313/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1861 |
| JPY | Jaapani jeen | 129,31 |
| DKK | Taani kroon | 7,4367 |
| GBP | Inglise nael | 0,85153 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1970 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0729 |
| ISK | Islandi kroon | 147,60 |
| NOK | Norra kroon | 10,4550 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,440 |
| HUF | Ungari forint | 354,24 |
| PLN | Poola zlott | 4,5438 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9185 |
| TRY | Türgi liir | 10,0115 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6002 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4880 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,2236 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6784 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6000 |
| KRW | Korea vonn | 1 355,44 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,9211 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6638 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5009 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 965,65 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0077 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,988 |
| RUB | Vene rubla | 86,5106 |
| THB | Tai baat | 39,272 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,1610 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,5576 |
| INR | India ruupia | 87,9575 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1861

JPY

Jaapani jeen

129,31

DKK

Taani kroon

7,4367

GBP

Inglise nael

0,85153

SEK

Rootsi kroon

10,1970

CHF

Šveitsi frank

1,0729

ISK

Islandi kroon

147,60

NOK

Norra kroon

10,4550

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,440

HUF

Ungari forint

354,24

PLN

Poola zlott

4,5438

RON

Rumeenia leu

4,9185

TRY

Türgi liir

10,0115

AUD

Austraalia dollar

1,6002

CAD

Kanada dollar

1,4880

HKD

Hongkongi dollar

9,2236

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6784

SGD

Singapuri dollar

1,6000

KRW

Korea vonn

1 355,44

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,9211

CNY

Hiina jüaan

7,6638

HRK

Horvaatia kuna

7,5009

IDR

Indoneesia ruupia

16 965,65

MYR

Malaisia ringit

5,0077

PHP

Filipiini peeso

58,988

RUB

Vene rubla

86,5106

THB

Tai baat

39,272

BRL

Brasiilia reaal

6,1610

MXN

Mehhiko peeso

23,5576

INR

India ruupia

87,9575

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 5.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/9

---

Teade selliste dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta, mida kohaldatakse Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes ja mida on laiendatud Korea Vabariigist lähetatud terastrosside- ja kaablite impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte

(2021/C 313/04)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on otsustanud omal initsiatiivil algatada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (1) (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõikele 3 koostoimes alusmääruse artikli 13 lõikega 4 vahepealse läbivaatamise seoses Hiina Rahvavabariigist terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega, mida on laiendatud Korea Vabariigist lähetatud terastrosside- ja kaablite impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte. Osaline vahepealne läbivaatamine piirdub ainult ühele Korea eksportijale (Young Heung Iron & Steel Co. Ltd., edaspidi „Young Heung“) antud vabastuse (TARICi lisakood A969) uurimisega.

1.   Uurimisalune toode

Uurimine on algatatud seoses Hiina Rahvavabariigist pärinevate terastrosside- ja kaablitega (sealhulgas kinnise konstruktsiooniga trossid, kuid välja arvatud roostevabast terasest trossid ja kaablid), mille maksimaalne ristlõige on üle 3 mm (edaspidi „uurimisalune toode“), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (TARICi koodid 7312108119, 7312108319, 7312108519, 7312108919 ja 7312109819), ja seda on laiendatud samadele kaablitele ja trossidele, mis on lähetatud Korea Vabariigist, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte (TARICi koodid 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 ja 7312109813). CN- ja TARICi koodid on esitatud ainult teadmiseks.

2.   Kehtivad meetmed

Praegu kehtiva vabastuse õiguslik alus on komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/607 (2). Algselt anti see vabastusena kõrvalehoidmisvastastest meetmetest, mis kehtestati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 400/2010 (3) ja mida uuendati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 (4).

3.   Läbivaatamise põhjused

On piisavalt tõendeid selle kohta, et asjaoludes, mille alusel Young Heung vabastuse sai, on toimunud märkimisväärseid muutusi ja et need muutused on püsivad.

6. mail 2020 taotles Young Heung nimemuutust; uus nimi on Youngwire). Kuid esitatud dokumentidest nähtus, et ettevõtjas Young Heung on toimunud olulised ümberkorraldused, sealhulgas kuna omandati varad, mis kuulusid ühele teisele vabastuse saanud Korea eksportijale (Dae Heung Industrial Co. Ltd. edaspidi „Dae Heung“).

Need märkimisväärsed muutused, mis on ilmnenud nimemuutuse taotluse kontekstis, võivad olla mõjutanud ettevõtja õigust saada vabastus Korea Vabariigist pärineva uurimisaluse toote impordi suhtes kehtivatest kõrvalehoidmisvastastest meetmetest.

4.   Menetlus

Komisjon, kes on jõudnud pärast liikmesriikide teavitamist seisukohale, et on piisavalt tõendeid, õigustamaks ettevõtjale Young Heung antud vabastuse uurimisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, algatab läbivaatamise vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3 koostoimes artikli 13 lõikega 4. Läbivaatamise eesmärk on teha kindlaks, kas ettevõtjal Youngwire on endiselt õigus vabastusele.

Komisjon juhib osaliste tähelepanu ka asjaolule, et COVID-19 puhangu järel avaldati teade (5) COVID-19 puhangu mõju kohta dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele, mida võidakse kohaldada käesoleva uurimise suhtes.

4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Uurimine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 30. juunini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“).

4.2.   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon ettevõtjale Youngwire küsimustiku. Eksportival tootjal Youngwire palutakse täidetud küsimustik tagastada 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Küsimustikud on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2544

4.3.   Kirjalikud esildised

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja kinnitavad tõendid vabastuse muutmise asjakohasuse kohta. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 20 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

4.4.   Huvitatud isikud

Selleks et uurimises osaleda, peavad huvitatud isikud (näiteks eksportivad tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kasutajad ja neid esindavad ühendused, ametiühingud ja tarbijaid esindavad ühendused) kõigepealt tõendama, et nende tegevuse ja uurimisaluse toote vahel on objektiivne seos.

Huvitatud isikuna käsitamine ei piira alusmääruse artikli 18 kohaldamist.

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimik on saadaval TRON.tdi platvormil järgmisel aadressil: https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI. Juurdepääsu saamiseks järgige sellel lehel esitatud juhiseid.

4.5.   Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Huvitatud isikud võivad taotleda uurimist korraldavatelt komisjoni talitustelt ärakuulamist.

Kõik ärakuulamistaotlused tuleb esitada kirjalikult ja taotlust tuleb põhjendada; samuti tuleb esitada kokkuvõte sellest, mida huvitatud isikud soovivad ärakuulamisel arutada. Ärakuulamine piirdub küsimustega, mille huvitatud isikud on eelnevalt kirjalikult esitanud.

Lõplike järelduste etapis tuleb taotlus esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste esitamise kuupäeva ja ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul. Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleb taotlus esitada kohe pärast täiendavatest lõplikest järeldustest teada saamist ja ärakuulamine toimub tavaliselt märkuste esitamiseks antud aja jooksul.

Need tähtajad ei piira komisjoni talituste õigust nõustuda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ärakuulamisega väljaspool seda ajakava ega komisjoni õigust keelduda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ärakuulamisest. Kui komisjoni talitused ärakuulamisest keelduvad, teavitatakse asjaomast isikut keeldumise põhjustest.

Põhimõtteliselt ei kasutata ärakuulamist selliste faktide esitamiseks, mida veel toimikus ei ole. Kuid menetluse hea haldamise huvides ja selleks, et komisjoni talitused saaksid uurimisega edasi minna, võib huvitatud isikutelt paluda, et nad esitaksid pärast ärakuulamist uusi fakte.

4.6.   Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigusi. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt konkreetse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevas menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil kaustada oma kaitseõigust.

Kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Sensitive“ (6). Uurimise käigus teavet esitavatel isikutel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada.

Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid TRON.tdi ( https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) kaudu. Platvormi TRON.tdi või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „KIRJAVAHETUS EUROOPA KOMISJONIGA KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEGA SEOTUD UURIMISTES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil aadressil http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefoninumber ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult TRON.tdi või e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad sõnaselgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas TRON.tdi ja e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud juhendist, milles käsitletakse huvitatud isikutega suhtlemist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: TRADE-R750-SRC@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: TRADE-R750-SRC@ec.europa.eu

5.   Uurimise ajakava

Vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõikele 5 viiakse uurimine tavaliselt lõpule 12 kuu jooksul ja igal juhul hiljemalt 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

6.   Võimalus esitada märkusi teiste isikute esildiste kohta

Huvitatud isikutele tuleks kaitseõiguse tagamiseks anda võimalus esitada märkusi teiste huvitatud isikute esitatud teabe kohta. Huvitatud isikud võivad seejuures käsitleda üksnes neid küsimusi, mis sisalduvad teiste huvitatud isikute esildistes, ja ei tohi tõstatada uusi küsimusi.

Märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada kolme päeva jooksul alates lõplike järelduste kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäevast (kui ei ole ette nähtud teisiti). Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks märkused teiste huvitatud isikute esitatud kõnealust avalikustamist käsitleva teabe kohta teha ühe päeva jooksul pärast kõnealuse avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole ette nähtud teisiti).

Selleks et viia uurimine lõpule kohustuslike tähtaegade jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on määratud avalikustamise kohta märkuste tegemiseks.

7.   Käesolevas teates ette nähtud tähtaegade pikendamine

Käesolevas teates esitatud tähtaegade pikendamist tuleks taotleda üksnes erandlike asjaolude korral ja seda võimaldatakse ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhul, kui selleks on kaalukas põhjus.

Igal juhul pikendatakse küsimustikule vastamise tähtaega tavaliselt kolme päeva võrra ja üldjuhul mitte rohkem kui seitsme päeva võrra.

Käesolevas algatamisteates osutatud muu teabe esitamise tähtaegu pikendatakse üksnes kolme päeva võrra, kui ei ole tegemist erandlike asjaoludega.

8.   Koostööst keeldumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele, ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab märkimisväärselt uurimist, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võib sellise teabe jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonilises vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui asjaomane huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa põhjendamatu lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isik peaks komisjoniga viivitamata ühendust võtma.

9.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikuga tutvumise taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kõigi muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute või kolmandate isikute kaitseõigust.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ning taotlust tuleks põhjendada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

Huvitatud isikutel palutakse järgida ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumise, sealhulgas ärakuulamise taotlemisel käesoleva teate punktis 5.7 esitatud tähtaegu. Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peaksid huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik vaatab läbi ka tähtajast hiljem esitatud sekkumistaotluste põhjendused, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist. Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

10.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (7).

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157639.htm

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2)  Komisjoni 19. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/607, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riikidest pärit impordina (ELT L 101, 20.4.2018, lk 40).

(3)  Nõukogu 26. aprilli 2010. aasta rakendusmäärus (EL) nr 400/2010, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtes (ELT L 117, 11.5.2010, lk 1).

(4)  Nõukogu 27. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riikidest pärit impordina või mitte, ning lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamine Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes (ELT L 36, 9.2.2012, lk 1).

(5)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

(6)  Märkega „Sensitive“ (tundlik) tähistatakse dokument, mida käsitatakse alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt konfidentsiaalsena. Sellist dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 5.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10383 — Blackstone/Vista/Ellucian)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 313/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Blackstone Group Inc („Blackstone“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Blackstone Group Inc („Blackstone“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Vista Equity Partners Management, LLC („Vista“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Vista Equity Partners Management, LLC („Vista“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Ellucian Company L.P. („Ellucian“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Ellucian Company L.P. („Ellucian“, Ameerika Ühendriigid).

Blackstone ja Vista omandavad Elluciani üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Blackstone: üleilmne alternatiivne varahaldaja, |
| --- | --- |

—

Blackstone: üleilmne alternatiivne varahaldaja,

| — | Vista: erainvesteerimisühing, mis haldab mitut portfelli kuuluvat äriühingut, kes tegelevad IT-teenuste osutamisega, keskendudes ettevõtete tarkvara, andmete ja tehnoloogiapõhise äritegevuse võimestamisele ja suurendamisele; |
| --- | --- |

—

Vista: erainvesteerimisühing, mis haldab mitut portfelli kuuluvat äriühingut, kes tegelevad IT-teenuste osutamisega, keskendudes ettevõtete tarkvara, andmete ja tehnoloogiapõhise äritegevuse võimestamisele ja suurendamisele;

| — | Ellucian: kõrgkoolidele tarkvara ja pilveteenuste pakkumine, näiteks ettevõtte ressursiplaneerimise tarkvara, üliõpilase infosüsteemid, suhtehaldustarkvara ja analüüs. Ellucian on praegu TPG Capitali kontrolli all. |
| --- | --- |

—

Ellucian: kõrgkoolidele tarkvara ja pilveteenuste pakkumine, näiteks ettevõtte ressursiplaneerimise tarkvara, üliõpilase infosüsteemid, suhtehaldustarkvara ja analüüs. Ellucian on praegu TPG Capitali kontrolli all.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10383 — Blackstone/Vista/Ellucian

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 5.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/16

---

Tühistamistaotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a koostoimes komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 seoses kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete liidu sümbolite kehtestamisega ning seoses teatavate päritolueeskirjade, teatavate menetluseeskirjade ning teatavate täiendavate üleminekueeskirjadega) artikli 7 lõikega 1

(2021/C 313/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada tühistamistaotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 koostoimes komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (2) artikli 7 lõikega 1 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TÜHISTAMISTAOTLUS

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 54 lõike 1 kohane tühistamistaotlus.

„Holsteiner Karpfen“

ELi nr: PGI-DE-0343-CANCEL

KPN ( ) KGT (X) GTT ( )

1.   Tühistamiseks esitatud registreeritud nimetus

„Holsteiner Karpfen“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3.   Toote liik [XI lisa alusel]

Klass 1.7

4.   Tühistamistaotluse esitanud isik või asutus

| Nimi: | Verband der Binnenfischerei und Teichwirte Schleswig-Holstein e.V. |
| --- | --- |
| Aadress: | Grüner Kamp 15-17 |
| 24768 Rendsburg |
| SAKSAMAA |

Nimi:

Verband der Binnenfischerei und Teichwirte Schleswig-Holstein e.V.

Aadress:

Grüner Kamp 15-17

24768 Rendsburg

SAKSAMAA

Tel.:

+49 43319453432

Faks

+49 43319453439

E-post:

fischereiverband@lksh.de

Õigustatud huvi

Taotleja on sama isik, kes esitas kaitstud geograafilise tähise „Holsteiner Karpfen“ algse taotluse ja kasutas kõnealust nimetust, ning seepärast on tal õigustatud huvi esitatud tühistamistaotluse suhtes.

5.   Tühistamise liik ja seotud põhjused

| ☐ | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 54 lõike 1 esimese lõigu |
| --- | --- |

☐

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 54 lõike 1 esimese lõigu

| ☐ | punktile a |
| --- | --- |

☐

punktile a

| ☐ | punktile b |
| --- | --- |

☐

punktile b

| ☒ | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 54 lõike 1 teisele lõigule |
| --- | --- |

☒

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 54 lõike 1 teisele lõigule

Põhjused

Alates kaitstud geograafilise tähise „Holsteiner Karpfen“ registreerimisest on karpkalade tootmise tingimused pidevalt halvenenud. Eelkõige on erilise kaitse alused röövloomad, nagu kormoranid, kotkad ja hiljuti saarmad, põhjustanud suurenenud rahalist kahju, mistõttu ei ole karpkalade kaubanduslik tootmine enam mõistlik. Kui nimetuse registreerimise ajal 2007. aastal oli toidukarpkalade saagikus veel 250 tonni, siis 2018. aastaks oli see vähenenud 65 tonnini. Sel aastal arvestavad mõned ettevõtted sellega, et nad ei suuda enam täita oma vajadusi otsemüügiks mõeldud toidukarpkalade järele. Pärast rohkem kui kaks aastat kestnud konsultatsioone ja arutelusid nõustusid ühendusse kuuluvad karpkalakasvatajad taotlema kaitstud geograafilise tähise „Holsteiner Karpfen“ tühistamist.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 5.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/18

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2021/C 313/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muudatuse taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Nostrano Valtrompia“

ELi nr: PDO-IT-0823-AM01 – 24. november 2020

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio di Tutela del Nostrano Valtrompia („Nostrano Valtrompia“ kaitse ühendus). Registrijärgne asukoht: Via G. Matteotti 327, 25063 Gardone Val Trompia. Turvaline e-posti aadress: dopnostranovaltrompia@legalmail.it

„Nostrano Valtrompia“ kaitse ühenduse on loonud juustu „Nostrano Valtrompia“ tootjad. Ühendusel on õigus esitada muutmistaotlus kooskõlas põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta dekreedi nr 12511 artikli 13 lõikega 1.

2.   Liikmesriik või Kolmas Riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☐ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☐

Geograafiline piirkond

| ☐ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☐

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☐ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☐

Seos piirkonnaga

| ☐ | Märgistus |
| --- | --- |

☐

Märgistus

| ☐ | Muu [täpsustada] |
| --- | --- |

☐

Muu [täpsustada]

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |
| --- | --- |

☐

5.   Muudatus(ed):

5.1.   
  Toote kirjeldus

Kuivaine rasvasisalduse protsendi muutmine ja üldise rasvasisalduse väljajätmine

Tootespetsifikaadi artikli 2 ja koonddokumendi punkti 3.2 muudatus

Tekstis ei esitata enam juustu üldist rasvasisaldust.

Eelmine versioon:

„Juustu üldine rasvasisaldus on 18–28 %.

Kuivaine rasvasisaldus on 27,5–42,0 %.“.

Uus redaktsioon:

Uus redaktsioon:

„Juustu kuivaine rasvasisaldus on 27,5–45,0 %.“.

Kuivaine rasvasisalduse suurenemist selgitatakse asjaoluga, et huvi suurenemise tõttu juustu vastu alates kaitstud päritolunimetuse staatuse saamisest 2012. aastal sisenesid sertifitseeritud tootmisahelasse paljud mägedes asuvad karjakasvatusettevõtted.

Neid uusi põllumajandusettevõtteid juhivad sageli noored karjakasvatajad, kes kasutavad varasemaga võrreldes ratsionaalsemaid tootmismeetodeid.

Väiksem lüpsisagedus, geneetilised täiustused, keskmiselt suuremad karjad, tasakaalustatum sööt ning karja parem tervis ja hügieen on toonud kaasa piima parema kvaliteedi, sealhulgas veidi suurema rasvasisalduse. Seetõttu on sellest piimast tehtud juustul sageli veidi suurem kuivaine rasvasisaldus.

Kuivaine rasvasisalduse protsendi suurenemine ei mõjuta juustu omadusi. Codex alimentarius’e standardi alusel on siiski jätkuvalt tegu keskmise rasvasisaldusega juustuga.

Codex alimentarius

Otsus jätta välja teave üldise rasvasisalduse kohta tuleneb sellest, et viimastel aastatel on kahe võrdlusaluse kasutamine – üldine rasvasisaldus ja kuivaine rasvasisaldus – tekitanud kontrollide ajal tõlgendamisprobleeme, kui täidetud on vaid üks kahest nõudest.

Valikut õigustab asjaolu, et juustu üldmääratlust sisaldavas codex alimentarius’e standardis (Codex Stan 283/1978) on juust liigitatud kuivaine rasvasisalduse järgi, mis on objektiivsem väärtus ega ole mõjutatud veesisaldusest.

codex alimentarius

5.2.   
  Tootmismeetod

Tootmismeetod

Tootespetsifikaadi artiklis 5.2 käsitletud starterkultuuri teabe muudatused

Tootespetsifikaadi artiklis 5.2 käsitletud starterkultuuri teabe muudatused

Eelmine versioon:

Eelmine versioon:

„Piimale võib katlas lisada vadaku starterkultuuri, mille saamiseks võetakse kuni viimase kolme päeva juustutootmise kuum vadak ja inkubeeritakse loomulikult alanevatel temperatuuridel. Starterkultuuri lubatud kogus moodustab kuni 2 % katlas oleva piima kogusest.“.

Uus redaktsioon:

Uus redaktsioon:

„Piimale võib katlas lisada looduslikku starterkultuuri, mille saamiseks inkubeeritakse piim või kuni viimase kolme päeva juustutootmise kuum vadak. Starterkultuuri lubatud kogus moodustab kuni 2 % katlas oleva piima kogusest.“.

Lisaks tootespetsifikaadi eelmise versiooniga lubatud vadaku piimhappebakterite lisatakse selle muudatusega võimalus kasutada piimapõhist starterkultuuri, mis saadakse, kuumutades osa tootja oma piimast ja jättes selle laagerduma alanevatel temperatuuridel kuni 24 tunniks, et vähendada selliste juustude arvu, mida ei peeta nõuetele vastavaks soovimatute mikroobide põhjustatud ebanormaalsest käärimisest tulenevate struktuurivigade (augud, praod) tõttu.

See meetod on karjakasvatuse ja juustutootmise keskkonnas olemasolevate paremate piimhappebakterite looduslik kasutusviis, mis võimaldab loomulikul teel valida defektideta juustu valmistamiseks sobivaimad kultuurid. Nii saab kogu loodusliku mikroobse mitmekesisuse abil parandada lõpptoote kvaliteeti.

Et juustu „Nostrano Valtrompia“ valmistatakse toorpiimast, mille rikkalik mikrofloora varieerub vastavalt keskkonnatingimuste muutustele, võib juustutootmise protsessi kahjustada soovimatu mikrofloora tekitatud ebanormaalne käärimine.

„Nostrano Valtrompia“ laagerdumisel tekib soovimatut käärimist sageli, eriti kui vahelduvad aastaajad ja/või muutub karja toitumine (nt üleminek kuivsöödalt haljassöödale). Selline käärimine mõjutab juustu tihedust: tekib auke, mis on vahel sedavõrd suured, et juust ei vasta tootespetsifikaadile. Selleks et vältida suure arvu juustude kõrvalejätmist, mis tekitaks mägedes juustu tootvatele väikeettevõtetele ületamatut kahju, sest nad peaksid oma tooteid turustama ilma kaitsestaatuseta, soovitatakse kasutada piimapõhiseid starterkultuure. Loodusliku piimapõhise starterkultuuri kasutamine võimaldab kasutada otse piimast saadavat kohalikku mikrofloorat, mis lihtsustab mikrofloora valimist, võrreldes juustutootmisest üle jäänud vadaku starterkultuuri kasutamisega, mille puhul kuumutatakse kalgendit kuni temperatuurini 52 °C. Võimalus kasutada mõlemat liiki looduslikku starterkultuuri tähendab, et iga juustutootja saab tootmisetappides ja laagerdumisaja alguses hoida soovimatu mikrofloora esinemist kergemini kontrolli all, mis tagab paremini „Nostrano Valtrompia“ kvaliteedi hoidmise.

Tootespetsifikaadi artiklis 5.2 nimetatud tootmisprotsessis kasutatavate traditsiooniliste töövahendite valmistamise materjalidega seotud muudatused

Tootespetsifikaadi artiklis 5.2 nimetatud tootmisprotsessis kasutatavate traditsiooniliste töövahendite valmistamise materjalidega seotud muudatused

Eelmine versioon:

Eelmine versioon:

„Kui kalgend on kalgendilõikuriga (spino) hakitud riisiterasuurusteks tükkideks, segatakse seda pidevalt kettast ja pikast varrest koosneva traditsioonilise puust tööriistaga (rotella) ning seejärel keedetakse temperatuuril 47...52 °C. Katlas olevale piimale või kalgendi ja vadaku segule lisatakse enne keetmist 0,05–0,2 g safranit 100 kg piima kohta. Keedetud kalgend jäetakse 15–60 minutiks katla põhja seisma, seejärel pannakse riidele või traditsioonilisse silindrikujulisse puuanumasse (mastella), kuhu see jääb kuni vormi asetamiseni.“.

Uus redaktsioon:

Uus redaktsioon:

„Kui kalgend on hakitud kalgendilõikuriga (spino) riisiterasuurusteks tükkideks, segatakse seda pidevalt kettast ja pikast varrest koosneva puust või juustu valmistamiseks sobivast muust materjalist tehtud traditsioonilise tööriistaga (rotella) ning seejärel keedetakse temperatuuril 47...52 °C. Katlas olevale piimale või kalgendi ja vadaku segule lisatakse enne keetmist 0,05–0,2 g safranit 100 kg piima kohta.

Keedetud kalgend jäetakse 15–60 minutiks katla põhja selginema, seejärel pannakse riidele või puust või juustu valmistamiseks sobivast muust materjalist tehtud traditsioonilisse silindrikujulisse anumasse (mastella), kuhu see jääb kuni vormi asetamiseni.“.

Et mägedes asuvaid väikeettevõtteid, mida juhivad kohalikelt põllumajandustootjatelt piima koguvad ja töötlevad noored juustumeistrid, oleks võimalik sertifitseerida kaitstud päritolunimetusega toote tootjatena, ei pea traditsioonilised töövahendid, nagu rotella ja mastella enam olema puust, vaid võivad olla ka muudest juustu valmistamisel sageli kasutatavatest materjalidest, mis vastavad toiduohutuseeskirjadele.

rotella

mastella

See lihtsustab seadmete pesemist, vähendades niigi suurt töökoormust, eriti oma karja piima kasutavatel juustumeistritel.

Tootespetsifikaadi artikli 5 lõikes 5.3 käsitletud soolamiseeskirjade muudatused

Tootespetsifikaadi artikli 5 lõikes 5.3 käsitletud soolamiseeskirjade muudatused

Eelmine versioon:

Eelmine versioon:

| „5.3 | Soolamine
  Korrapärane soolamine ehk käsitsi kuiva soola puistamine juustu otstesse ja külgedele toimub 5–20 päeva jooksul olenevalt juustu suurusest.“. |
| --- | --- |

„5.3

Korrapärane soolamine ehk käsitsi kuiva soola puistamine juustu otstesse ja külgedele toimub 5–20 päeva jooksul olenevalt juustu suurusest.“.

Uus redaktsioon:

Uus redaktsioon:

| „5.3 | Soolamine
  Korrapärane soolamine ehk käsitsi kuiva soola puistamine juustu ülemisele ja alumisele poolele ning külgedele või juustu märgsoolamine toimub 5–20 päeva jooksul olenevalt juustu suurusest.“ |
| --- | --- |

„5.3

Korrapärane soolamine ehk käsitsi kuiva soola puistamine juustu ülemisele ja alumisele poolele ning külgedele või juustu märgsoolamine toimub 5–20 päeva jooksul olenevalt juustu suurusest.“

See muudatus võimaldab vähendada soola kogust tootes ja lihtsustab selle etapi kontrollimist. Märgsoolamine ei mõjuta valmistatava juustu tootespetsifikaadis sätestatud omadusi ja on kuivsoolamise kogemuseta noortele juustumeistritele lihtsam.

Tootespetsifikaadi artiklis 5.4 ja artiklis 3 ning koonddokumendi punktis 3.2 esitatud laagerdumisnõuete muudatused

Tootespetsifikaadi artiklis 5.4 ja artiklis 3 ning koonddokumendi punktis 3.2 esitatud laagerdumisnõuete muudatused

Eelmine versioon:

Eelmine versioon:

| „5.4 | Laagerdumine
  Laagerdumisajal keeratakse juust ümber iga 3–10 päeva järel. Lisaks tuleb kolmandast kuust kuni laagerdumisaja lõpuni iga 7–20 päeva järel koorikut harjata ja seejärel hõõruda linaseemneõliga.
  Juust peab laagerduma vähemalt 12 kuud alates vormi asetamisest. Kui minimaalne laagerdumisaeg on läbi, põletatakse juustu servale artiklis 8 osutatud tunnusmärk.“. |
| --- | --- |

„5.4

Laagerdumisajal keeratakse juust ümber iga 3–10 päeva järel. Lisaks tuleb kolmandast kuust kuni laagerdumisaja lõpuni iga 7–20 päeva järel koorikut harjata ja seejärel hõõruda linaseemneõliga.

Juust peab laagerduma vähemalt 12 kuud alates vormi asetamisest. Kui minimaalne laagerdumisaeg on läbi, põletatakse juustu servale artiklis 8 osutatud tunnusmärk.“.

Uus redaktsioon:

Uus redaktsioon:

| „5.4 | Laagerdumine
  Juustu valmistamise protsess loetakse lõppenuks soolamisega ja igal juhul kõige varem 20 päeva pärast juustu vormi asetamist.
  Alates soolamisaja lõpust 12 kuud kestval laagerdumisajal keeratakse juust ümber iga 3–10 päeva järel. Lisaks tuleb kolmandast kuust kuni laagerdumisaja lõpuni iga 7–20 päeva järel koorikut harjata ja seejärel hõõruda linaseemneõliga. Juustu „Nostrano Valtrompia“ tootmine, sealhulgas nii juustu valmistamine kui ka laagerdumine, võtab aega vähemalt 13 kuud. Kui minimaalne laagerdumisaeg on läbi, põletatakse juustu servale artiklis 8 osutatud tunnusmärk.“. |
| --- | --- |

„5.4

Juustu valmistamise protsess loetakse lõppenuks soolamisega ja igal juhul kõige varem 20 päeva pärast juustu vormi asetamist.

Alates soolamisaja lõpust 12 kuud kestval laagerdumisajal keeratakse juust ümber iga 3–10 päeva järel. Lisaks tuleb kolmandast kuust kuni laagerdumisaja lõpuni iga 7–20 päeva järel koorikut harjata ja seejärel hõõruda linaseemneõliga. Juustu „Nostrano Valtrompia“ tootmine, sealhulgas nii juustu valmistamine kui ka laagerdumine, võtab aega vähemalt 13 kuud. Kui minimaalne laagerdumisaeg on läbi, põletatakse juustu servale artiklis 8 osutatud tunnusmärk.“.

Koonddokumendi punkt 3.2

Eelmine versioon:

Eelmine versioon:

„minimaalne laagerdumisaeg on 12 kuud“

Uus redaktsioon:

Uus redaktsioon:

„Minimaalne laagerdumisaeg on 12 kuud ja terve tootmisprotsess kuni juustu turustamiseni – sealhulgas juustu valmistamine alates lehmade lüpsmisest kuni soolamise lõpuni – võtab aega 13 kuud.“.

Osa juustumeistreid ei laagerda oma juustu ise, vaid saadavad selle kohe pärast soolamist kolmandatele isikutele. Viimastel aastatel on kontrollide käigus tekkinud vaidlusi juustuvalmistus- ja laagerdumisetappide kohta, mistõttu oli vaja selgemat eristamist.

Juustuvalmistusaeg loetakse lõppenuks, kui juustule on lisatud kõik koostisosad, sealhulgas sool. Laagerdumine algab, kui kõik juustuvalmistusetapid on läbitud.

Selle eristuse põhjal on nüüd teksti lisatud lause terve tootmisprotsessi kestuse – 13 kuud – kohta, mis hõlmab nii juustu valmistamist kui ka laagerdumist (soolamisele järgnevad 12 kuud).

Piima ja kalgendit hõlmavat juustuvalmistusetappi on tähtis eristada laagerdumisetapist, et kontrolliorganil oleks parem juhtida kontrollikava ja sertifitseerimisülesannete täitmist. See lihtsustab sektoris tegutsejate (juustumeister, laagerduskoda) eristamist kontrollikava täitmisel ja võimaldab teha vahet nende kohustustel.

KOONDDOKUMENT

„Nostrano Valtrompia“

„Nostrano Valtrompia“

ELi nr: PDO-IT-0823-AM01 – 24. november 2020

ELi nr: PDO-IT-0823-AM01 – 24. november 2020

KPN (X) KGT ( )

KPN (X) KGT ( )

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

[KPN või KGT] nimetus(ed)

„Nostrano Valtrompia“

2.   Liikmesriik või Kolmas Riik

Liikmesriik või Kolmas Riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik [loetletud XI lisas]

Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega toode „Nostrano Valtrompia“ on poolrasvane ülikõva juust, mida valmistatakse aasta ringi toorpiimast, millele lisatakse safranit. Turuleviimise ajal on tootel silindriline kuju peaaegu sirge servaga, juusturatta diameeter on 30–45 cm, kõrgus 8–12 cm ja kaal 8–18 kg. Koorik on kõva ja juusturatta värv võib varieeruda kollakaspruunist punakani. Juustumass on kõva, kuid mitte liialt mure, ja selles võib esineda ühtlaselt jaotunud väikeseid või keskmise suurusega auke. Maitse ja lõhn on täidlased ja intensiivsed, minimaalse laagerdumisaja läbinud juustul hapusus puudub, hästiküpsenud juustul on vaevumärgatav pikantne maitsenüanss. Juustumass on õlgkollane, kohati kollakasroheka varjundiga. Juustu kuivaine rasvasisaldus on 27,5–45 %. Juustu üldine niiskussisaldus on 36 %. Minimaalne laagerdumisaeg on 12 kuud ja terve tootmisprotsess kuni juustu turustamiseni – sealhulgas juustu valmistamine alates lehmade lüpsmisest kuni soolamise lõpuni – võtab aega 13 kuud.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Vähemalt 75 % sööda kuivainest moodustab mitmeliigilistelt rohumaadelt pärinev haljas- või kuivsööt. Tera- ja kaunviljade kontsentraatide ning nende tootmise kõrvalsaaduste, lakukivide ning toidulisandina manustatavate mineraalaine- või vitamiinikomplekside osa ei ületa sööda kuivaines 25 %.

Lehmi tuleb sööta punktis 4 määratletud geograafilise piirkonna mitmeliigilistelt karjamaadelt pärineva haljas- ja/või kuivsöödaga, mis koosneb looduslikest niidutaimedest, sealhulgas Dactylis glomerata, Festuca ovina, Poa annua, Phleum pratense ja Trifolium montanum, ning see peab moodustama vähemalt 50 % lehmade päevaratsiooni kuivmassist. Sõltuvalt ilmaoludest karjatatakse loomi juunist septembrini mägikarjamaadel vähemalt 60 päeva. Karjale ei tohi anda maisisilo.

Dactylis glomerata

Festuca ovina

Poa annua

Phleum pratense

Trifolium montanum

Kasutatav piim saadakse tootmispiirkonnast ja vähemalt 90 % ulatuses peab see pärinema Bruna Italiana tõugu lehmadelt, kes on kantud tõuraamatusse. Ülejäänud 10 % võib pärineda muud tõugu lehmadelt või ristanditelt. Safranit lisatakse 0,05–0,2 g 100 kg piima kohta.

Bruna Italiana

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine ja juustuks töötlemine, samuti juustu küpsemine, harjamine ja õliga määrimine peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas ning vastavalt traditsioonilistele tootmismeetoditele ja küpsemisajale.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Nostrano Valtrompia“ turustatakse kas tervete rataste ja/või osadena. Juustu võib lõigata erineva kaaluga tükkideks, kuid need peavad olema piisavalt suured, et iga tüki külge jääks juustu päritolule osutav servaosa. Tükid võib eelnevalt vaakum- või gaaspakendada.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Nostrano Valtrompia“ turustatakse kas tervete rataste ja/või tükkidena ning tunnusmärgiga, millel on korduv kiri „Nostrano Valtrompia“ ja seerianumber, mis kantakse vormimisel juustu servale. Juustu ühele küljele võib olla kinnitatud paberketas, millel on tekstist „Nostrano Valtrompia DOP“ ja ELi logost moodustuv tunnusmärk.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Piirkond, kus kaitstud päritolunimetusega juustu „Nostrano Valtrompia“ toodetakse ja laagerdatakse, asub Brescia maakonnas. See hõlmab järgmisi Trompia oru (Valle Trompia) kommuune: Bovegno, Bovezzo, Brione, Caino, Collio, Concesio, Irma, Gardone Val Trompia, Lodrino, Lumezzane, Marcheno, Marmentino, Nave, Pezzaze, Polaveno, Sarezzo, Tavernole sul Mella ja Villa Carcina, samuti Gussago kommuuni mägiala, kus asuvad külad Quarone ja Civine.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Nostrano Valtrompia“ toodetakse geograafilises piirkonnas, millele on omased järsud mäenõlvad, orgudes asuvad kitsad rohumaasiilud ning kallakutega mägikarjamaad, kus kasvavad sellised looduslikud taimeliigid nagu Dactylis glomerata, Festuca ovina, Poa annua, Phleum pratense, Trifolium montanum jt. Need taimed, mida valdavalt Bruna tõugu lehmad söövad suvel mägikarjamaadel värskelt või ülejäänud aasta jooksul heinana, mõjutavad piima organoleptilisi omadusi, sest nende aromaatsed koostisosad kanduvad piimale vahetult üle. Sellise geograafilise eripära tõttu on ka tootmisstruktuur säilitanud oma algupära – väikesed iseseisvad põllumajandusettevõtjad toodavad piima, mille töötlevad juustuks ja millel lasevad seejärel laagerduda. Seega elab Trompia orus edasi traditsiooniline tootmisviis, kus karjakasvataja on ka juustumeister ja laagerdaja ning millega tagatakse tänu lühikesele tootmisahelale toodangu ainulaadsus. Perekeskne tootmine aitab säilitada Trompia oru traditsioonilisi töötavasid ja -võtteid, näiteks oskus valmistada ise juustu tegemiseks vajalikud tööriistad või juustukooriku määrimine õliga, ning oskuste ja teadmiste suulist edasiandmist.

Dactylis glomerata

Festuca ovina

Poa annua

Phleum pratense

Trifolium montanum

Bruna

Kaitstud päritolunimetusega tootele „Nostrano Valtrompia“ on omane väike niiskus- ja rasvasisaldus, mis teeb juustu kõvaks, kuid mitte liialt muredaks. Tüüpiline omadus on ka maitse vähene hapusus, mis tuleneb toorpiima mikrofloora tasakaalustatud käärimisprotsessist.

Juustumass on osaliselt safrani kasutamise tõttu õlgkollane, kohati kollakasroheline. Koorik on kõva ja selle värvus varieerub kollakaspruunist punakani, mis tuleneb kooriku määrimisest õliga, et juust ei kuivaks liiga palju ja liiga kiiresti.

Maastiku ebaühtlus ja künklikkus on põhjus, miks tootmine on vältimatult killustunud ja piima töötlemine talupõhine ning miks aegade jooksul on kujunenud teatud tüüpi põllumajanduskorraldus, mille keskmes on väikesed karjatalud, kes oma piima ise töötlevad. Keerukad pinnavormid, kus mägikarjamaad asuvad rohkem kui 1 800 m kõrgusel üle merepinna, ning transpordiraskused tootmispiirkonnas on alati mõjutanud seda, kuidas piima kogutakse ja juustuks töödeldakse – tänini kasutatakse oma piima töötlevates taludes selleks ämbreid/kirne ja künasid. Geograafilise piirkonna eripära ja traditsiooniliste töötlemismeetoditega seotud tegurite koosmõjul on kujunenud piima iseloomulikud omadused, mis avalduvad ka juustu „Nostrano Valtrompia“ puhul. Eelkõige võimaldab piima seista laskmine, nii et koor kerkib pinnale, tunduvalt vähendada juustu valmistamiseks kasutatava piima rasvasisaldust ning aitab samas kaasa mikrofloora arenemisele piimas, mis on oluline juustu laagerdumise ja maitseomaduste seisukohast. Katlas oleva toorpiima mikrofloora koosmõjul hapendub kalgend nii nagu vaja ning laagerdumise käigus tekib suur hulk peptiide ja vabu aminohappeid, mis mõjutavad juustu maitset ja aitavad vältida selle hapusust.

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Nostrano Valtrompia“ laagerdumise ajal kasutavad tootjad jätkuvalt traditsioonilisi võtteid ja määrivad juustu õliga, et see ei kuivaks liiga kiiresti (ei saavutaks liiga vara niiskussisalduse ülempiiri 36 %), mis mõjutab negatiivselt ensüümide aktiivsust ja seeläbi vähendab intensiivseid maitseomadusi.

Pikaajaline tava lisada piimale või vadaku ja kalgendi segule safranit parandab juustumassi värvust, mis oleks muidu piima osalise koorimise ja loomade söödaratsiooni tõttu liiga rohekas.

Trompia orus püsib endiselt tootmisviis, kus karjakasvataja on ühtlasi ka juustumeister ja laagerdaja. Seega koondub suur osa toomisahela lülidest ühte punkti ning kasutatakse põlvest põlve pärandatud töövõtteid.

Safrani lisamine, vaskkatelde ja sageli juustumeistri enda valmistatud töövahendite, nagu vispel (spino), mikser (rotella) ja koorija (spannarola) kasutamine, samuti juustu määrimine linaõliga laagerdumise ajal osutavad selgelt igivana piima töötlemismeetodi säilimisele, tänu millele sünnib tootmispiirkonna kultuuri- ja põllumajanduspärimusega seotud juust „Nostrano Valtrompia“.

spino

rotella

spannarola

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates rubriigil „Qualità“ (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 5.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/25

---

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3

(2021/C 313/08)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAATI TEHTAVA LIIDU MUUDATUSE TAOTLUS

„SOAVE“

PDO-IT-A0472-AM04

Taotluse esitamise kuupäev: 21. märts 2019

1.   Taotleja ja õigustatud huvi

Consorzio Tutela Vini Soave e Recioto di Soave

Associazione di produttori della DOP Soave

2.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☐ | Viinamarjasaaduse kategooria |
| --- | --- |

☐

Viinamarjasaaduse kategooria

| ☐ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☐

Seos piirkonnaga

| ☒ | Turustamiskeeld |
| --- | --- |

☒

Turustamiskeeld

3.   Muudatuse kirjeldus ja põhjused

Säte villimise kohta määratletud geograafilises piirkonnas

Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

Artikli 5 lõige 1

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus on seotud sättega villimise kohta määratletud tootmispiirkonnas.

Muudatusega soovivad kaitstud päritolunimetuse „Soave“ alla kuuluva veini tootjad kõrvaldada puuduse tootespetsifikaadi algtekstis, mis kiideti heaks 1968. aasta lõpus ehk ajal, mil riiklike või ELi päritolunimetuste üldeeskirjades oli täpsustatud, et villimine ja pakendamine pidi toimuma määratletud alal. See üldreegel kehtestati pärast Euroopa Kohtu 16. mai 2000. aasta otsust kohtuasjas C-388/95.

Muudatuse põhjuseks on vajadus säilitada kaitstud päritolunimetusega „Soave“ veinide kvaliteet, tagada nende päritolu ning tõhus ja õigeaegne kontroll.

Näib, et transportimine ja villimine väljaspool tootmispiirkonda võib kahjustada veini „Soave“ kvaliteeti, kuna see võib kokku puutuda redoksreaktsioonide, äkiliste temperatuurimuutuste ja mikrobioloogilise saastega. Eelkõige võivad need nähtused avaldada negatiivset mõju füüsikalis-keemilistele (minimaalne üldhappesus, minimaalne suhkruvaba ekstrakt jne) ja organoleptilistele (värvus, lõhn ja maitse) omadustele.

Mida kaugemale veini transporditakse, seda suuremad on riskid. Villimine päritolupiirkonnas aitab säilitada toote omadusi ja kvaliteeti, kuna veinisaadetisi ei veeta üldse või veetakse ainult lühikeste vahemaade taha.

Need aspektid koos päritolunimetuse „Soave“ alla kuuluvate veinide tootjate aastatega omandanud kogemuste ning põhjalike tehniliste ja teaduslike teadmistega veinide eriomaduste kohta võimaldavad villimist päritolupiirkonnas parimate tehnoloogiliste ettevaatusabinõude toel, et säilitada kõik spetsifikaadiga hõlmatud veinide füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

Tootmispiirkonnas toimuva villimise teine eesmärk on tagada, et pädev asutus saaks täita oma järelevalveülesandeid maksimaalselt tõhusalt, sujuvalt ja kulutõhusalt. Nende nõuete täitmist ei ole võimalik tagada samal määral väljaspool tootmispiirkonda.

Kontrolliasutus, kes kontrollib igal aastal spetsifikaadi sätete järgimist, võib kooskõlas vastava kontrollikavaga väga kiiresti kavandada veini „Soave“ villimise ajal kontrollkäike kõigi tootmispiirkonnas asuvate asjaomaste ettevõtjate juurde.

Eesmärk on süstemaatiliselt tagada, et villida saab ainult selliseid veini „Soave“ saadetisi, mille puhul on eelnevalt tõendatud, et need on läbinud kontrolliasutuse tehtud füüsikalis-keemilised ja organoleptilised testid. See võimaldab läbi viia tõhusamaid kontrolle tootjate jaoks väheste kuludega, et pakkuda tarbijatele maksimaalset veini ehtsuse garantiid.

Kõnealune muudatus on seotud koonddokumendi punktiga 1.9.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Soave

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

„Soave“ (sealhulgas „Soave“ Classico ja „Soave“ Colli Scaligeri)

Värvus: õlgkollasest mõnel juhul rohekaskollaseni;

lõhn: iseloomulik intensiivne ja hõrk lõhn;

maitse: kuiv, keskmiselt täidlane ja harmooniline, kergelt mõrkjas;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 mahuprotsenti „Soave“ puhul ning 11,0 mahuprotsenti „Soave“ Classico ja „Soave“ Colli Scaligeri puhul;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15,0 g/l „Soave“ ning 16,0 g/l „Soave“ Classico ja „Soave“ Colli Scaligeri puhul.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Soave Spumante“ (sealhulgas „Soave“ Spumante Classico ja „Soave“ Spumante Colli Scaligeri)

Vaht: õrn ja säilib kaua;

Värvus: õlgkollasest mõnel juhul särava rohekani;

lõhn: iseloomulik intensiivne ja hõrk lõhn;

maitse: keskmiselt täidlane, harmooniline, päris kuiva või kuiva (extra brut, brut, extra dry või dry) veini puhul kergelt mõrkjas;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15,0 grammi liitri kohta.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

Itaalia vahuveini valmistamismeetod (autoklaavis) või klassikaline meetod

Veinivalmistuse eritava

Looduslik kääritamine autoklaavides Charmat’ või Martinotti meetodil või klassikalisel meetodil (teisene kääritamine pudelis) kooskõlas vahuveinide tootmise suhtes kehtivate eeskirjadega.

b.   Maksimaalne saagikus

„Soave“, „Soave“ Spumante

15 000 kg viinamarju hektari kohta

„Soave“ Classico, sealhulgas Spumante „Soave“ Colli Scaligeri, sealhulgas Spumante

14 000 kg viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

| A | – Kontrollitud päritolunimetusega „Soave“ veini tootmiseks ettenähtud viinamarju kasvatatakse piirkonnas, mis hõlmab täielikult või osaliselt Verona provintsi järgmiste kommuunide territooriumi: Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà, Montecchia di Crosara, San Giovanni Ilarione, San Bonifacio, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi e Lavagno.
  Kõnealuse ala piirid on kindlaks määratud järgmiselt.
  Läänest lõunasse kulgeb piir San Martino Buon Albergo asulast piki riigimaanteed nr 11 kuni S. Pietroni. Seejärel pöördub see Caldierosse viivat teed pidi lõunasse ning edasi mööda Rocca ja Gazzo mägede serva veidi kõrgemal kui 40 m merepinnast, kuni jõuab tagasi riigimaanteele nr 11 ja kulgeb edasi mööda kommuuniteed, mis ületab viaduktil Milano-Veneetsia raudtee. Sealt edasi kattub piir riigimaanteega nr 11 kuni sillani, mis läheb San Bonifacio suhkrutehase lähedal üle Alpone jõe; edasi läbib piir mööda maanteed San Lorenzo asula, kuni ristub Serenissima kiirteega, mis piiritleb määratletud piirkonda San Bonifacio kommuuni territooriumil kuni Vicenza provintsi piirini. Määratletud piirkonna piir langeb kokku Monteforte, Roncà ja San Giovanni Ilarione kommuune Vicenza provintsist eraldava piiriga kuni provintsi piiri ületava maanteeni Monte Madarosast lõunas; seejärel kulgeb piir seda teed mööda Derutit, Lovatit, Paludit ja Rossettit läbides kuni San Giovanni Ilarione asulani; sealt edasi jookseb piir maanteed mööda läbi Cereghi, Fornace ja Tessari 250 m kõrgusel merepinnast, kulgeb piki Vaio Munit Soejosse ja edasi kuni punktini, kus saavad kokku Tregnago, San Giovanni Ilarione ja Cazzano kommuunide piirid. Alates sellest punktist järgib piir Cazzano kommuuni piiri kuni Soraigheni; sealt kulgeb see edasi mööda teed, mis viib M. Bastia nõlvadest allpool esmalt põhja suunas ja keerab seejärel C. Andreani lähedal itta. Edasi läbib see teed mööda Montecchia di Crosara ja jõuab Albo jõeni. Pärast liitumist Tolottist lähtuva teega pöördub see 300 m kõrgusel merepinnast lõunasse, möödudes allpool C. Brustolonist, ning ühineb Damisse viiva teega, mis tõuseb 326 m kõrgusele; sealt edasi liigub see punkti, kus 418 m kõrgusel merepinnast puutuvad kokku Soave, Cazzano ja Montecchia vahelised piirid, ja edasi sealt mööda Cazzano ja Montecchia vahelist piiri põhja suunas, kuni see 100 meetri pärast ristub teega, mida mööda jätkub piir lääne suunas kuni C. Fontana Forani. Seejärel kulgeb see mööda teed lõuna suunas kuni Pissolo di Soprani ja seejärel mööda Faellat läbivat teed, pöördudes seejärel ida suunas kuni Pissolo di Sottoni. Seejärel kulgeb see teed mööda lõuna suunas kuni Pissolo di Soprani ja jätkub Pissolo di Sotto suunas, kuni möödub sellest asulast. Edasi läbib see Chiavica ja jätkub mööda Cazzanost Canovasse viivat teed. See jõuab Canova asulasse ja pöördub kohe pärast seda läände, langedes 84 m kõrguselt 73 m kõrgusele. See möödub Pissolost ja jõuab Cantina Socialeni (vt A1*). Edasi kulgeb see Via Montit mööda Cazzanoni.
  Sellel teel Cazzano keskosas (100 m kõrgusel merepinnast) pöördub piir lääne suunda, jätkudes kuni T. Tramignani, ning liigub seejärel lõuna suunas kuni Illasi maanteel asuva sillani. Piir jookseb seda teed mööda lääne poole kuni S. Colombano ristteeni ning edasi kuni kabelini (135 m kõrgusel merepinnast). See kulgeb edasi lõuna suunas (vt A2*) kuni Grisini ja seejärel idakagu suunas, läbides Case Val dell’Oco, ning edasi kuni Cereolo di Soprani. See jätkub Cereolo di Sottosse viivat teed mööda ja edasi läänesuunalisel teel ja edelasuunalisel teel, mis jõuab Bocca Scalucesse; edasi kulgeb see esmalt põhjasuunalisel teel ja seejärel teel, mis Pistozast möödudes jõuab Illasisse viivale teele. Piir kulgeb piki seda teed veidi maad (umbes 100 meetrit) lääne suunas ja edasi mööda teed, mis läbib põhja poole jääva C. Troni serva, ja seejärel ikka lääne suunas mööda teed, mis ühineb Illasi maanteega. Piir jätkub umbes 250 meetri ulatuses lõunasuunalisel teel ja seejärel läänesuunalisel teel, mis möödub Mormonteast lõuna poolt, kuni umbes 16. kilomeetrini Illasisse viival maanteel. Edasi kulgeb see edela suunas veidi maad piki Illasi jõge. See ületab jõe ning kulgeb edasi läbi Valnogara ja seejärel piki Via Montecurtot, esiteks lääne suunas kuni ristumiseni Via Caraga ja seejärel mööda kujuteldavat joont lääneedela suunal (vt A3*), ristudes Montecurto di Sopra juures Illasi kommuuni piiriga. Seejärel järgib see kõnealust piiri põhja suunas, kuni jõuab Lione maanteel peaaegu 92 m kõrguseni merepinnast. Piir kulgeb seda teed mööda põhja suunas, läbides Lione ja möödudes C. Spiazzist, ning pöördub Leon S. Marco juures teele, mis kirde suunas liikudes jõuab 135 m kõrgusel merepinnast C. Santisse. Sealt edasi jookseb piir mööda Fratta maanteed ligikaudu 300 meetrit lääne suunda ja pöördub seejärel põhja, kulgedes läbi Fratta ja seejärel lääne suunas kuni Mezzane di Sottoni. Edasi kulgeb see lõuna suunas mööda maanteed, mis läbib Casoni, Turano ja Val di Mezzo serva, möödub Boschettost ja ulatub Villa Alberti juures 73 m kõrgusele merepinnast. Seejärel kulgeb see mööda maanteed edela suunas kuni Barco di Soprani ning kulgeb seejärel kõigepealt lääne ja seejärel loode suunda kuni ristumiseni S. Bricciosse viiva maanteega. Edasi kulgeb see kirde suunas kuni Casettani ning seejärel mööda lääne poole viivat teed kuni maanteeni, mis möödub veidi maad lõuna poolt S. Roccost ja Ca’ Brusàst, ning suundub seejärel lõunasse mööda teed, mis möödub l’Arcandolest ja jõuab San Martino Buon Albergoni, kust piir algas. |
| --- | --- |

A

– Kontrollitud päritolunimetusega „Soave“ veini tootmiseks ettenähtud viinamarju kasvatatakse piirkonnas, mis hõlmab täielikult või osaliselt Verona provintsi järgmiste kommuunide territooriumi: Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà, Montecchia di Crosara, San Giovanni Ilarione, San Bonifacio, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi e Lavagno.

Kõnealuse ala piirid on kindlaks määratud järgmiselt.

Läänest lõunasse kulgeb piir San Martino Buon Albergo asulast piki riigimaanteed nr 11 kuni S. Pietroni. Seejärel pöördub see Caldierosse viivat teed pidi lõunasse ning edasi mööda Rocca ja Gazzo mägede serva veidi kõrgemal kui 40 m merepinnast, kuni jõuab tagasi riigimaanteele nr 11 ja kulgeb edasi mööda kommuuniteed, mis ületab viaduktil Milano-Veneetsia raudtee. Sealt edasi kattub piir riigimaanteega nr 11 kuni sillani, mis läheb San Bonifacio suhkrutehase lähedal üle Alpone jõe; edasi läbib piir mööda maanteed San Lorenzo asula, kuni ristub Serenissima kiirteega, mis piiritleb määratletud piirkonda San Bonifacio kommuuni territooriumil kuni Vicenza provintsi piirini. Määratletud piirkonna piir langeb kokku Monteforte, Roncà ja San Giovanni Ilarione kommuune Vicenza provintsist eraldava piiriga kuni provintsi piiri ületava maanteeni Monte Madarosast lõunas; seejärel kulgeb piir seda teed mööda Derutit, Lovatit, Paludit ja Rossettit läbides kuni San Giovanni Ilarione asulani; sealt edasi jookseb piir maanteed mööda läbi Cereghi, Fornace ja Tessari 250 m kõrgusel merepinnast, kulgeb piki Vaio Munit Soejosse ja edasi kuni punktini, kus saavad kokku Tregnago, San Giovanni Ilarione ja Cazzano kommuunide piirid. Alates sellest punktist järgib piir Cazzano kommuuni piiri kuni Soraigheni; sealt kulgeb see edasi mööda teed, mis viib M. Bastia nõlvadest allpool esmalt põhja suunas ja keerab seejärel C. Andreani lähedal itta. Edasi läbib see teed mööda Montecchia di Crosara ja jõuab Albo jõeni. Pärast liitumist Tolottist lähtuva teega pöördub see 300 m kõrgusel merepinnast lõunasse, möödudes allpool C. Brustolonist, ning ühineb Damisse viiva teega, mis tõuseb 326 m kõrgusele; sealt edasi liigub see punkti, kus 418 m kõrgusel merepinnast puutuvad kokku Soave, Cazzano ja Montecchia vahelised piirid, ja edasi sealt mööda Cazzano ja Montecchia vahelist piiri põhja suunas, kuni see 100 meetri pärast ristub teega, mida mööda jätkub piir lääne suunas kuni C. Fontana Forani. Seejärel kulgeb see mööda teed lõuna suunas kuni Pissolo di Soprani ja seejärel mööda Faellat läbivat teed, pöördudes seejärel ida suunas kuni Pissolo di Sottoni. Seejärel kulgeb see teed mööda lõuna suunas kuni Pissolo di Soprani ja jätkub Pissolo di Sotto suunas, kuni möödub sellest asulast. Edasi läbib see Chiavica ja jätkub mööda Cazzanost Canovasse viivat teed. See jõuab Canova asulasse ja pöördub kohe pärast seda läände, langedes 84 m kõrguselt 73 m kõrgusele. See möödub Pissolost ja jõuab Cantina Socialeni (vt A1*). Edasi kulgeb see Via Montit mööda Cazzanoni.

Sellel teel Cazzano keskosas (100 m kõrgusel merepinnast) pöördub piir lääne suunda, jätkudes kuni T. Tramignani, ning liigub seejärel lõuna suunas kuni Illasi maanteel asuva sillani. Piir jookseb seda teed mööda lääne poole kuni S. Colombano ristteeni ning edasi kuni kabelini (135 m kõrgusel merepinnast). See kulgeb edasi lõuna suunas (vt A2*) kuni Grisini ja seejärel idakagu suunas, läbides Case Val dell’Oco, ning edasi kuni Cereolo di Soprani. See jätkub Cereolo di Sottosse viivat teed mööda ja edasi läänesuunalisel teel ja edelasuunalisel teel, mis jõuab Bocca Scalucesse; edasi kulgeb see esmalt põhjasuunalisel teel ja seejärel teel, mis Pistozast möödudes jõuab Illasisse viivale teele. Piir kulgeb piki seda teed veidi maad (umbes 100 meetrit) lääne suunas ja edasi mööda teed, mis läbib põhja poole jääva C. Troni serva, ja seejärel ikka lääne suunas mööda teed, mis ühineb Illasi maanteega. Piir jätkub umbes 250 meetri ulatuses lõunasuunalisel teel ja seejärel läänesuunalisel teel, mis möödub Mormonteast lõuna poolt, kuni umbes 16. kilomeetrini Illasisse viival maanteel. Edasi kulgeb see edela suunas veidi maad piki Illasi jõge. See ületab jõe ning kulgeb edasi läbi Valnogara ja seejärel piki Via Montecurtot, esiteks lääne suunas kuni ristumiseni Via Caraga ja seejärel mööda kujuteldavat joont lääneedela suunal (vt A3*), ristudes Montecurto di Sopra juures Illasi kommuuni piiriga. Seejärel järgib see kõnealust piiri põhja suunas, kuni jõuab Lione maanteel peaaegu 92 m kõrguseni merepinnast. Piir kulgeb seda teed mööda põhja suunas, läbides Lione ja möödudes C. Spiazzist, ning pöördub Leon S. Marco juures teele, mis kirde suunas liikudes jõuab 135 m kõrgusel merepinnast C. Santisse. Sealt edasi jookseb piir mööda Fratta maanteed ligikaudu 300 meetrit lääne suunda ja pöördub seejärel põhja, kulgedes läbi Fratta ja seejärel lääne suunas kuni Mezzane di Sottoni. Edasi kulgeb see lõuna suunas mööda maanteed, mis läbib Casoni, Turano ja Val di Mezzo serva, möödub Boschettost ja ulatub Villa Alberti juures 73 m kõrgusele merepinnast. Seejärel kulgeb see mööda maanteed edela suunas kuni Barco di Soprani ning kulgeb seejärel kõigepealt lääne ja seejärel loode suunda kuni ristumiseni S. Bricciosse viiva maanteega. Edasi kulgeb see kirde suunas kuni Casettani ning seejärel mööda lääne poole viivat teed kuni maanteeni, mis möödub veidi maad lõuna poolt S. Roccost ja Ca’ Brusàst, ning suundub seejärel lõunasse mööda teed, mis möödub l’Arcandolest ja jõuab San Martino Buon Albergoni, kust piir algas.

| B | – „Classico“ tähisega veini „Soave“ valmistamiseks sobivad viinamarjad peavad olema toodetud ministri 23. oktoobri 1931. aasta käskkirjaga (avaldatud 16. detsembri 1931. aasta ametlikus teatajas nr 289) heakskiidetud piirkonnas, mis hõlmab osa Soave ja Monteforte d’Alpone kommuunide territooriumist ja on kindlaks määratud järgmiselt: Soaves asuvast Porta Veronast kulgeb piir mööda Soave-Monteforte maanteed kuni Soave piirkonnas asuva San Lorenzo külani. Sealt suundub see põhja piki Monte Tondo nõlva kuni Soave ja Monteforte kommuunide territooriumide vahelise piirini. Seejärel kulgeb see piki Monte Zoppega nõlvu, läbides Monteforte d’Alpone asula, järgmisi teid pidi sellises järjestuses: Via Zoppega, Via Novella, Via San Carlo, Via 27 Aprile. Siis ületab see Alpone jõe ja jätkub taas piki Via Alponet. Edasi suundub piir põhja ja jõuab lõpuks Via Romale, hõlmates Monticello piirkonda (vt B1*). See ristub Via Santa Crocega ja suundub loodesse, hõlmates Cantina Sociale di Monteforte. Seejärel kulgeb see piki Via XX Settembret lõuna suunas ja seejärel Alpone jõe teisel kaldal. Edasi jõuab see Via della Fontanale, mis suundub esmalt läände, seejärel lõunasse, seejärel läände ja lõpuks põhja ning kulgeb seejärel piki Monte Riondo nõlvu (vt B2*). Piir jookseb umbes 530 meetrit mööda Via Monte Riondot ja pöördub seejärel põhja suunas, et jätta välja Torrente Ponsara jõesetete ala. Seejärel kulgeb piir maanteed mööda ida suunas ja jõuab Monte Forte d’Alpone kommuuni katastrilehe 13 piirile, mis umbes 110 meetri ulatuses langeb kokku Via Cerviaga. Piir hõlmab Casotti küla (vt B3*) ja jõuab seejärel Monteforte-Brognoligo maanteele. Mööda seda maanteed jookseb piir põhja suunas, kuni jõuab Torrente Carbonare jõeni, ja (vt B4*) lääne suunas piki Monte Grande nõlvu. Seejärel laskub see ida poole, Carbonare orust vasakule, hõlmates Brognoligo asula, Valle ja Mezzavilla külad ning Costalunga asula (vt B5*). Siin pöördub see Sorte munitsipaalmaanteed mööda põhja poole, kuni jõuab Roggia Viennega ja Alpone jõe ristumispunkti. Seejärel kulgeb see piki Monteforte territooriumi põhjapiiri Soave kommuuni piirini Moscatellos. Seda piiri järgides jõuab see Valle Crivellarani punktis, kus Soave piir moodustab nurga. Sealt edasi eraldub veinipiirkonna piir kommuuni piirist, kulgeb lääne suunas ja ulatub Villa Visco juures 331 m kõrgusele merepinnast. Seejärel järgib see Monte Campanost laskuvat teelõiku, läbib kõrguse 250 m merepinnast ja jõuab varsti pärast seda Casa Nui juures Anguane kõrvalharuni (vt B6*) ning kulgeb seda mööda edasi kuni Soave-Cazzano provintsimaanteeni. See jookseb piki provintsimaanteed lõuna suunas kuni Battocchi viimaste majadeni. Sealt kulgeb piir itta mööda La Carcerat läbivat kommuuniteed, kuni ristub umbes 54 m kõrgusel merepinnast Soave-Castelcerino provintsimaanteega. Seejärel laskub see Monte Foscarino ja Monte Cèrcene kommuuniteed pidi lõunasse kuni ristumiseni Soave-Castelcerino provintsimaanteega. Pöördudes diagonaalselt edelasse ja möödudes Borgata Bassano asulast, jõuab see Tramigna jõekanalini. Edasi kulgeb piir lõuna suunas kuni Soave-Borgo San Matteo provintsimaanteeni, pöörab piki Soave lõunamüüre läände ja jõuab Porta di Veronani, kus algab Classica piirkond. |
| --- | --- |

B

– „Classico“ tähisega veini „Soave“ valmistamiseks sobivad viinamarjad peavad olema toodetud ministri 23. oktoobri 1931. aasta käskkirjaga (avaldatud 16. detsembri 1931. aasta ametlikus teatajas nr 289) heakskiidetud piirkonnas, mis hõlmab osa Soave ja Monteforte d’Alpone kommuunide territooriumist ja on kindlaks määratud järgmiselt: Soaves asuvast Porta Veronast kulgeb piir mööda Soave-Monteforte maanteed kuni Soave piirkonnas asuva San Lorenzo külani. Sealt suundub see põhja piki Monte Tondo nõlva kuni Soave ja Monteforte kommuunide territooriumide vahelise piirini. Seejärel kulgeb see piki Monte Zoppega nõlvu, läbides Monteforte d’Alpone asula, järgmisi teid pidi sellises järjestuses: Via Zoppega, Via Novella, Via San Carlo, Via 27 Aprile. Siis ületab see Alpone jõe ja jätkub taas piki Via Alponet. Edasi suundub piir põhja ja jõuab lõpuks Via Romale, hõlmates Monticello piirkonda (vt B1*). See ristub Via Santa Crocega ja suundub loodesse, hõlmates Cantina Sociale di Monteforte. Seejärel kulgeb see piki Via XX Settembret lõuna suunas ja seejärel Alpone jõe teisel kaldal. Edasi jõuab see Via della Fontanale, mis suundub esmalt läände, seejärel lõunasse, seejärel läände ja lõpuks põhja ning kulgeb seejärel piki Monte Riondo nõlvu (vt B2*). Piir jookseb umbes 530 meetrit mööda Via Monte Riondot ja pöördub seejärel põhja suunas, et jätta välja Torrente Ponsara jõesetete ala. Seejärel kulgeb piir maanteed mööda ida suunas ja jõuab Monte Forte d’Alpone kommuuni katastrilehe 13 piirile, mis umbes 110 meetri ulatuses langeb kokku Via Cerviaga. Piir hõlmab Casotti küla (vt B3*) ja jõuab seejärel Monteforte-Brognoligo maanteele. Mööda seda maanteed jookseb piir põhja suunas, kuni jõuab Torrente Carbonare jõeni, ja (vt B4*) lääne suunas piki Monte Grande nõlvu. Seejärel laskub see ida poole, Carbonare orust vasakule, hõlmates Brognoligo asula, Valle ja Mezzavilla külad ning Costalunga asula (vt B5*). Siin pöördub see Sorte munitsipaalmaanteed mööda põhja poole, kuni jõuab Roggia Viennega ja Alpone jõe ristumispunkti. Seejärel kulgeb see piki Monteforte territooriumi põhjapiiri Soave kommuuni piirini Moscatellos. Seda piiri järgides jõuab see Valle Crivellarani punktis, kus Soave piir moodustab nurga. Sealt edasi eraldub veinipiirkonna piir kommuuni piirist, kulgeb lääne suunas ja ulatub Villa Visco juures 331 m kõrgusele merepinnast. Seejärel järgib see Monte Campanost laskuvat teelõiku, läbib kõrguse 250 m merepinnast ja jõuab varsti pärast seda Casa Nui juures Anguane kõrvalharuni (vt B6*) ning kulgeb seda mööda edasi kuni Soave-Cazzano provintsimaanteeni. See jookseb piki provintsimaanteed lõuna suunas kuni Battocchi viimaste majadeni. Sealt kulgeb piir itta mööda La Carcerat läbivat kommuuniteed, kuni ristub umbes 54 m kõrgusel merepinnast Soave-Castelcerino provintsimaanteega. Seejärel laskub see Monte Foscarino ja Monte Cèrcene kommuuniteed pidi lõunasse kuni ristumiseni Soave-Castelcerino provintsimaanteega. Pöördudes diagonaalselt edelasse ja möödudes Borgata Bassano asulast, jõuab see Tramigna jõekanalini. Edasi kulgeb piir lõuna suunas kuni Soave-Borgo San Matteo provintsimaanteeni, pöörab piki Soave lõunamüüre läände ja jõuab Porta di Veronani, kus algab Classica piirkond.

| C | – Selliste „Soave“ veinide valmistamiseks kasutatavad viinamarjasordid, mis kannavad ka „Colli Scaligeri“ alampiirkonna tähist, peavad olema toodetud piirkonnas, mis on kindlaks määratud järgmiselt: piir algab läänepiirkonnast (San Martino Buon Albergo) ja laskub San Roccos asuvast Marcellisest Bosco della Frattasse kuni Fenilonini. Edasi jookseb see madalikku mäest lahutava tee kõrval Palùni ja seejärel San Giacomo suunas Casetteni. Sealt pöördub see lähedalasuva mäe serva mööda provintsimaanteele, mis suundub Lavagno kommuunis asuva Monticelli poole. Läbides Fontana, kulgeb see San Pietroni (Lavagno). Kõrvuti teega, mis moodustab tasandiku ja mäe vahelise piiri, läbib see Villa Alberti, möödudes Boschettost ja Turanost, kuni lõikub 92 m kõrgusel Progno di Mezzanega; kulgeb seda mööda põhja suunas kuni ristumiseni itta ja seejärel lõunasse suunduva Via Leoniga C. Spiazzi suunas ning seejärel läbi Squarzego, Montecurto di Sopra, Canova ja Casotti. Sealt kulgeb see edasi itta kuni Calleni Illasi kommuunis, provintsimaanteed mööda lõuna suunas kuni San Zeno kirikuni ja seejärel itta kuni Cerianini. Sealt suundub see Villasse ja kulgeb mööda teed, mis lahutab mäge Naronchi kõrval asuvast tasandikust. Seejärel kulgeb see lõuna suunas läbi San Pietro tee kõrval, kuni jõuab Ponteselloni, Canevani ja siis põhja Orgnanoni. Orgnanost kulgeb see kirde suunas, järgides mäeprofiili, ja jõuab San Vittoreni. Sealt suundub maantee Molini kaudu põhja, kuni jõuab Cantina Sociales asuva Cazzano di Tramigna kommuunini, läbides Fenil del Monte. See kulgeb kuni Molinini (Cazzano di Tramigna kaudu) ja pöördub enne ristumist Via Siro Contiga Chiavica kaudu lõunakagu suunda, möödudes Canovast ja jõudes Soave kommuuni Costeggiolas. Pärast Soave Classico piirkonna piiri tõuseb see kirde suunas, läbides Casa Nui, Villa Visco ja Valle Crivellara, ning jätkub seejärel ida suunas, külgnedes Classico piirkonnaga ja läbides Meggiano ja Ca’ Vecchie. Seejärel suundub piir põhja poole, läbides Montecchia di Crosara kommuunis i Motti ning seejärel Castello, Montecchia keskuse ja Biondari kuni Laurini. Sealt edasi ületab tee provintsimaantee ja jõuab basaldikarjäärini ning kulgeb seejärel lõuna poole Danesi di Sotto, Casarotti ja Dal Cero suunas. Seejärel jõuab see ida poole jäävasse Roncà kommuuni, läbides Prandi ja jõudes Roncà asulasse (vt C1 ja C2). Sealt kulgeb piir Vittori suunas ning lõunasse jäävate Momello ja Binello suunas, kuni jõuab Calderinasse, mis asub Gambellara kommuuni piiril. Määratletud piirkonna piir langeb kokku Monteforte, Roncà ja San Giovanni Ilarione kommuune Vicenza provintsist eraldava piiriga kuni provintsi piiri ületava maanteeni Monte Madarosast lõunas; seejärel kulgeb piir seda teed mööda Derutit, Lovatit, Paludit ja Rossettit läbides kuni San Giovanni Ilarione asulani; sealt edasi jookseb piir maanteed mööda läbi Cereghi, Fornace ja Tessari 250 m kõrgusel merepinnast, kulgeb piki Vaio Munit Soejosse ja edasi kuni punktini, kus saavad kokku Tregnago, San Giovanni Ilarione ja Cazzano kommuunide piirid. Alates sellest punktist järgib piir Cazzano kommuuni piiri kuni Soraigheni; sealt kulgeb see edasi mööda teed, mis viib M. Bastia nõlvadest allpool esmalt põhja suunas ja keerab seejärel C. Andreani lähedal ida suunas. Edasi läbib see teed mööda Montecchia di Crosara ja jõuab Albo jõeni. Pärast liitumist Tolottist lähtuva teega pöördub see 300 m kõrgusel merepinnast lõunasse, möödudes allpool C. Brustolonist, ning ühineb Damisse viiva teega, mis tõuseb 326 m kõrgusele; sealt edasi liigub see punkti, kus 418 m kõrgusel merepinnast puuduvad kokku Soave, Cazzano ja Montecchia vahelised piirid, ja edasi sealt mööda Cazzano ja Montecchia vahelist piiri põhja suunas, kuni see 100 meetri pärast ristub teega, mida mööda jätkub piir lääne suunas kuni C. Fontana Forani. Seejärel kulgeb see teed mööda lõuna suunas kuni Pissolo di Soprani ja jätkub Pissolo di Sotto suunas, kuni möödub sellest asulast. Edasi läbib see Chiavica ja jätkub mööda Canovast Cazzano di Tramignasse viivat teed. Cazzano keskossa jõudes (100 m kõrgusel merepinnast) pöördub piir lääne suunda, jätkudes kuni T. Tramignani, ning liigub seejärel lõuna suunas kuni Illasi maanteel asuva sillani. Piir jookseb seda teed mööda lääne poole kuni S. Colombano ristteeni ning edasi kuni kabelini (135 m kõrgusel merepinnast). See kulgeb edasi lõuna suunas (vt A2*) kuni Grisini ja seejärel idakagu suunas, läbides Case Val dell’Oco, ning edasi kuni Cereolo di Soprani. See jätkub Cereolo di Sottosse viivat teed mööda ja edasi läänesuunalisel teel, mis jõuab Bocca Scalucesse; edasi kulgeb see esmalt põhjasuunalisel teel ja seejärel teel, mis Pistozast möödudes jõuab Illasisse viivale teele. Piir kulgeb piki seda teed veidi maad (umbes 100 meetrit) lääne suunas ja edasi mööda teed, mis läbib põhja poole jääva C. Troni serva ja seejärel ikka lääne suunas mööda teed, mis ühineb Illasi maanteega. Piir jätkub umbes 250 meetri ulatuses lõunasuunalisel teel ja seejärel läänesuunalisel teel, mis möödub Mormonteast lõuna poolt, kuni umbes 16. kilomeetrini Illasisse viival maanteel. Edasi kulgeb see edela suunas veidi maad piki Illasi jõge. See ületab jõe ja kulgeb piki maanteed maanteeni i Guerrisse, kust edasi jookseb lääne suunas Montecurto di Soprast kuni i Guerrini ulatuvat kujuteldavat joont pidi (vt A3*) ning lõikub seda joont järgides Montecurto di Sopra juures Illasi kommuuni piiriga. Seejärel järgib see kõnealust piiri põhja suunas, kuni jõuab Lione maanteel peaaegu 92 m kõrguseni merepinnast. See kulgeb seda teed mööda põhja suunas, läbides Lione ja möödudes C. Spiazzist, ning pöördub Leon S. Marco juures teele, mis kirde suunas liikudes jõuab 135 m kõrgusel merepinnast C. Santisse. Sealt edasi jookseb piir mööda Fratta maanteed ligikaudu 300 meetrit lääne suunda ja pöördub seejärel põhja, kulgedes läbi Fratta ja seejärel lääne suunas kuni Mezzane di Sottoni. Edasi kulgeb see lõuna suunas mööda maanteed, mis läbib Casoni, Turano ja Val di Mezzo serva, möödub Boschettost ja ulatub Villa Alberti juures 73 m kõrgusele merepinnast. Seejärel kulgeb see mööda maanteed edela suunas kuni Barco di Soprani ning seejärel kõigepealt lääne ja siis loode suunda kuni ristumiseni S. Bricciosse viiva maanteega. Piir jookseb kirde suunas kuni Casettani ja kulgeb mööda teed lääne suunas kuni maanteeni, mille kaudu see jõuab S. Rocconi.
  See piirkond hõlmab ka Monte Rocca ja Monte Gazzo mägesid Caldiero kommuunis ja Monte Bissoni mäge Soave kommuunis, mis on kindlaks määratud järgmiselt:
  määratletud ala „Monte Gazzo“ – „Monte Rocca“, Caldiero kommuun.
  See saab alguse Padana riigimaanteelt nr 11 Giunone termide juures, kulgedes termideni viivat teed mööda ning piki Monte Gazzo nõlvade serva kuni 53 m kõrgusele merepinnast. Sealt pöörab see vasakule, järgides Monte Rocca piiri moodustava mäe profiili, kuni jõuab kommuuniteeni. Piir pöörab vasakule ja jookseb Caldiero keskpunkti suunas kuni väljakuni. Seejärel suundub see paremale, kuni jõuab Zecconelli kommuuniteeni ja mööda seda õige natuke vasakule ning jätkub siis põhja suunas samal kõrgusel kuni raudteeni. Siit jätkub see mööda raudteed ida poole kuni piiri alguspunktini.
  Määratletud ala „Monte Bisson“, Soave kommuun.
  Piir algab Fornellos oleva samba juurest ning kulgeb päripäeva põhja poole mööda Bissoni kommuuniteed, kuni see lõikub San Vittore asulasse viiva teega. Piir jätkub paremal pool mööda mäenõlva lõuna suunas kuni Bissoni taluni 42 m kõrgusel merepinnast ja sealt edasi ikka samal kõrgusel lääne suunas Colognola ai Colli kommuunis asuvasse Fornellosse viiva kommuunitee suunas. |
| --- | --- |

C

– Selliste „Soave“ veinide valmistamiseks kasutatavad viinamarjasordid, mis kannavad ka „Colli Scaligeri“ alampiirkonna tähist, peavad olema toodetud piirkonnas, mis on kindlaks määratud järgmiselt: piir algab läänepiirkonnast (San Martino Buon Albergo) ja laskub San Roccos asuvast Marcellisest Bosco della Frattasse kuni Fenilonini. Edasi jookseb see madalikku mäest lahutava tee kõrval Palùni ja seejärel San Giacomo suunas Casetteni. Sealt pöördub see lähedalasuva mäe serva mööda provintsimaanteele, mis suundub Lavagno kommuunis asuva Monticelli poole. Läbides Fontana, kulgeb see San Pietroni (Lavagno). Kõrvuti teega, mis moodustab tasandiku ja mäe vahelise piiri, läbib see Villa Alberti, möödudes Boschettost ja Turanost, kuni lõikub 92 m kõrgusel Progno di Mezzanega; kulgeb seda mööda põhja suunas kuni ristumiseni itta ja seejärel lõunasse suunduva Via Leoniga C. Spiazzi suunas ning seejärel läbi Squarzego, Montecurto di Sopra, Canova ja Casotti. Sealt kulgeb see edasi itta kuni Calleni Illasi kommuunis, provintsimaanteed mööda lõuna suunas kuni San Zeno kirikuni ja seejärel itta kuni Cerianini. Sealt suundub see Villasse ja kulgeb mööda teed, mis lahutab mäge Naronchi kõrval asuvast tasandikust. Seejärel kulgeb see lõuna suunas läbi San Pietro tee kõrval, kuni jõuab Ponteselloni, Canevani ja siis põhja Orgnanoni. Orgnanost kulgeb see kirde suunas, järgides mäeprofiili, ja jõuab San Vittoreni. Sealt suundub maantee Molini kaudu põhja, kuni jõuab Cantina Sociales asuva Cazzano di Tramigna kommuunini, läbides Fenil del Monte. See kulgeb kuni Molinini (Cazzano di Tramigna kaudu) ja pöördub enne ristumist Via Siro Contiga Chiavica kaudu lõunakagu suunda, möödudes Canovast ja jõudes Soave kommuuni Costeggiolas. Pärast Soave Classico piirkonna piiri tõuseb see kirde suunas, läbides Casa Nui, Villa Visco ja Valle Crivellara, ning jätkub seejärel ida suunas, külgnedes Classico piirkonnaga ja läbides Meggiano ja Ca’ Vecchie. Seejärel suundub piir põhja poole, läbides Montecchia di Crosara kommuunis i Motti ning seejärel Castello, Montecchia keskuse ja Biondari kuni Laurini. Sealt edasi ületab tee provintsimaantee ja jõuab basaldikarjäärini ning kulgeb seejärel lõuna poole Danesi di Sotto, Casarotti ja Dal Cero suunas. Seejärel jõuab see ida poole jäävasse Roncà kommuuni, läbides Prandi ja jõudes Roncà asulasse (vt C1 ja C2). Sealt kulgeb piir Vittori suunas ning lõunasse jäävate Momello ja Binello suunas, kuni jõuab Calderinasse, mis asub Gambellara kommuuni piiril. Määratletud piirkonna piir langeb kokku Monteforte, Roncà ja San Giovanni Ilarione kommuune Vicenza provintsist eraldava piiriga kuni provintsi piiri ületava maanteeni Monte Madarosast lõunas; seejärel kulgeb piir seda teed mööda Derutit, Lovatit, Paludit ja Rossettit läbides kuni San Giovanni Ilarione asulani; sealt edasi jookseb piir maanteed mööda läbi Cereghi, Fornace ja Tessari 250 m kõrgusel merepinnast, kulgeb piki Vaio Munit Soejosse ja edasi kuni punktini, kus saavad kokku Tregnago, San Giovanni Ilarione ja Cazzano kommuunide piirid. Alates sellest punktist järgib piir Cazzano kommuuni piiri kuni Soraigheni; sealt kulgeb see edasi mööda teed, mis viib M. Bastia nõlvadest allpool esmalt põhja suunas ja keerab seejärel C. Andreani lähedal ida suunas. Edasi läbib see teed mööda Montecchia di Crosara ja jõuab Albo jõeni. Pärast liitumist Tolottist lähtuva teega pöördub see 300 m kõrgusel merepinnast lõunasse, möödudes allpool C. Brustolonist, ning ühineb Damisse viiva teega, mis tõuseb 326 m kõrgusele; sealt edasi liigub see punkti, kus 418 m kõrgusel merepinnast puuduvad kokku Soave, Cazzano ja Montecchia vahelised piirid, ja edasi sealt mööda Cazzano ja Montecchia vahelist piiri põhja suunas, kuni see 100 meetri pärast ristub teega, mida mööda jätkub piir lääne suunas kuni C. Fontana Forani. Seejärel kulgeb see teed mööda lõuna suunas kuni Pissolo di Soprani ja jätkub Pissolo di Sotto suunas, kuni möödub sellest asulast. Edasi läbib see Chiavica ja jätkub mööda Canovast Cazzano di Tramignasse viivat teed. Cazzano keskossa jõudes (100 m kõrgusel merepinnast) pöördub piir lääne suunda, jätkudes kuni T. Tramignani, ning liigub seejärel lõuna suunas kuni Illasi maanteel asuva sillani. Piir jookseb seda teed mööda lääne poole kuni S. Colombano ristteeni ning edasi kuni kabelini (135 m kõrgusel merepinnast). See kulgeb edasi lõuna suunas (vt A2*) kuni Grisini ja seejärel idakagu suunas, läbides Case Val dell’Oco, ning edasi kuni Cereolo di Soprani. See jätkub Cereolo di Sottosse viivat teed mööda ja edasi läänesuunalisel teel, mis jõuab Bocca Scalucesse; edasi kulgeb see esmalt põhjasuunalisel teel ja seejärel teel, mis Pistozast möödudes jõuab Illasisse viivale teele. Piir kulgeb piki seda teed veidi maad (umbes 100 meetrit) lääne suunas ja edasi mööda teed, mis läbib põhja poole jääva C. Troni serva ja seejärel ikka lääne suunas mööda teed, mis ühineb Illasi maanteega. Piir jätkub umbes 250 meetri ulatuses lõunasuunalisel teel ja seejärel läänesuunalisel teel, mis möödub Mormonteast lõuna poolt, kuni umbes 16. kilomeetrini Illasisse viival maanteel. Edasi kulgeb see edela suunas veidi maad piki Illasi jõge. See ületab jõe ja kulgeb piki maanteed maanteeni i Guerrisse, kust edasi jookseb lääne suunas Montecurto di Soprast kuni i Guerrini ulatuvat kujuteldavat joont pidi (vt A3*) ning lõikub seda joont järgides Montecurto di Sopra juures Illasi kommuuni piiriga. Seejärel järgib see kõnealust piiri põhja suunas, kuni jõuab Lione maanteel peaaegu 92 m kõrguseni merepinnast. See kulgeb seda teed mööda põhja suunas, läbides Lione ja möödudes C. Spiazzist, ning pöördub Leon S. Marco juures teele, mis kirde suunas liikudes jõuab 135 m kõrgusel merepinnast C. Santisse. Sealt edasi jookseb piir mööda Fratta maanteed ligikaudu 300 meetrit lääne suunda ja pöördub seejärel põhja, kulgedes läbi Fratta ja seejärel lääne suunas kuni Mezzane di Sottoni. Edasi kulgeb see lõuna suunas mööda maanteed, mis läbib Casoni, Turano ja Val di Mezzo serva, möödub Boschettost ja ulatub Villa Alberti juures 73 m kõrgusele merepinnast. Seejärel kulgeb see mööda maanteed edela suunas kuni Barco di Soprani ning seejärel kõigepealt lääne ja siis loode suunda kuni ristumiseni S. Bricciosse viiva maanteega. Piir jookseb kirde suunas kuni Casettani ja kulgeb mööda teed lääne suunas kuni maanteeni, mille kaudu see jõuab S. Rocconi.

See piirkond hõlmab ka Monte Rocca ja Monte Gazzo mägesid Caldiero kommuunis ja Monte Bissoni mäge Soave kommuunis, mis on kindlaks määratud järgmiselt:

määratletud ala „Monte Gazzo“ – „Monte Rocca“, Caldiero kommuun.

See saab alguse Padana riigimaanteelt nr 11 Giunone termide juures, kulgedes termideni viivat teed mööda ning piki Monte Gazzo nõlvade serva kuni 53 m kõrgusele merepinnast. Sealt pöörab see vasakule, järgides Monte Rocca piiri moodustava mäe profiili, kuni jõuab kommuuniteeni. Piir pöörab vasakule ja jookseb Caldiero keskpunkti suunas kuni väljakuni. Seejärel suundub see paremale, kuni jõuab Zecconelli kommuuniteeni ja mööda seda õige natuke vasakule ning jätkub siis põhja suunas samal kõrgusel kuni raudteeni. Siit jätkub see mööda raudteed ida poole kuni piiri alguspunktini.

Määratletud ala „Monte Bisson“, Soave kommuun.

Piir algab Fornellos oleva samba juurest ning kulgeb päripäeva põhja poole mööda Bissoni kommuuniteed, kuni see lõikub San Vittore asulasse viiva teega. Piir jätkub paremal pool mööda mäenõlva lõuna suunas kuni Bissoni taluni 42 m kõrgusel merepinnast ja sealt edasi ikka samal kõrgusel lääne suunas Colognola ai Colli kommuunis asuvasse Fornellosse viiva kommuunitee suunas.

7.   Viinamarjasort või sordid, millest veinid on valmistatud

„Chardonnay (B)“

„Garganega (B)“

„Trebbiano di Soave (B)“ – „Trebbiano“

8.   Seos(te) kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Soave“ – kõik kategooriad (vein ja kvaliteetvahuvein)

Geograafilise piirkonna üksikasjad:

Seost väljendavad looduslikud tegurid

Kontrollitud päritolunimetusega „Soave“ veinide tootmispiirkond asub Po jõe oru lähedal Monti Lessini piirkonna kesk- ja lääneosas. Vulkaanilist tuhka sisaldavad basaalmullad koosnevad peamiselt lagunenud basaalkivimite substraatidest, mille tulemusena on tekkinud tavaliselt tumeda värvusega, vähese leelisesisaldusega, mineraalirikkad, hea läbilaskvusega, kuid ka aasta ringi hea veemahutavusega liivsavimullad. Mulla mineraalsus soodustab viinamarjasortidest „Garganega“ ja „Trebbiano di Soave“ saadud viinamarjavirrete käärimisprotsessi.

Soave piirkonnas valitseb soodne, pehme ja mõõdukas kliima; aastane sademete hulk on 700–1 000 mm, millest suurem osa jääb kevadesse ja sügisesse. Kliima on tavaliselt mõõdukas ja niiske; suved on kuumad.

Viinamarjaistandused asuvad kõrgusel 35 meetrit merepinnast (mägede jalamil) kuni 380 meetrini merepinnast (kõrgeimatel nõlvadel); istanduste kalle varieerub ja nõlvad avanevad peamiselt itta, lõunasse ja läände.

Seost väljendavad ajaloolised ja inimtegurid

Juba Rooma ajal oli Soave territoorium pagus, st kindlate piiridega viinamarjakasvatuspiirkond, mis oli kuulus oma hea asukoha ja laialdase viljeluse poolest. Piirkonna viinamarjadest valmistati traditsioonilist viinamarjade kuivatamise meetodit kasutades erilisi veine, mida tunti nimetuse acinatici all. Seda on mainitud idagootide kuninga Theoderichi ajast pärinevates kirjades (503 a. D.), milles soovitati Verona tootjatel otsida neid „väga maheda ja täidlase maitsega“ veine kuningliku laua jaoks ning manitseti neid, et nad ei unustaks seda valgetest viinamarjadest valmistatud veini, mis „sädeleb nagu piimajook ning on selge ja puhta [...], rõõmsalt avala ja uskumatult maheda maitsega“. Aastast 680 a. D. pärinevates dokumentides mainitakse Verona piirkonnale iseloomulikku pergolatoestust – see on traditsiooniline viinapuukujundusmeetod, mis on selles piirkonnas tänini kasutusel.

„Soave“ veinide tootmise ja tuntuse kasv viis 1924. aastal esimeste meetmete võtmiseni, et kaitsta piirkonnale iseloomulikke veine. Seejärel asutati Soave piirkonnale iseloomuliku veini kaitsekonsortsium (Consorzio per la difesa del Vino Tipico Soave). 1931. aastal tunnustas Itaalia minister „Vino Típico Soave“ (Soave piirkonnale iseloomuliku veini) esimest määratletud tootmispiirkonda. Kaitstud päritolunimetust tunnustati 1968. aastal.

Viinamarjakasvatajad on sajandeid pidanud Verona stiilis pergolatoestust ideaalseks viinapuu kujundusmeetodiks. Lisaks sellele, et kõnealused pergolad on Verona ümbruse maastiku üks sümboleid, on need väga olulised ka veinide kvaliteedi ja nende tootmise järjepidevuse seisukohast.

Viimastel aastatel on viinapuude kujundusmeetodi täienedes muudetud mõningaid parameetreid, pidades silmas veini valmistamisega seotud eesmärke: kui viinamarjakasvatajad kasutasid varem võrestikku, kus ridadele jäeti 4–5 m pikkune vahe ja reas puule ruumi 0,8–1,5 m (ridadevaheline ruum oli tavaliselt täielikult taimestikuga kaetud), siis nüüd on üle mindud kitsamale istutusvahemaale ning viinapuud lõigatakse palju lühemaks ja pungi jäetakse viinapuule vähem.

Seega võimaldab Verona stiilis pergolatoestus viinamarjadel saavutada optimaalse küpsusastme ja haiguskindluse.

Traditsioonilise pergolatoestuse kõrval kasutatakse ka seinatoestus- või spaleermeetodit, eriti tasandikel, kus on hõlpsam kasutada mehaanilisi abivahendeid viinapuude lõikuseks ja saagikoristuseks.

Kuna järskudel nõlvadel on raske tegevust mehhaniseerida, toimub üldjuhul hiline saagikoristus mägisel maastikul peamiselt käsitsi.

Soave piirkonnas toodetakse praegu märkimisväärsel hulgal suurepäraseid veine, mida suurimad rahvusvahelised veinikataloogid igal aastal autasustavad. See on sageli pälvinud ka silmapaistvaid auhindu suurimatel veinivalmistamise võistlustel kogu maailmas.

Kaitstud päritolunimetus „Soave“ – veini kategooria

Toote kvaliteedi ja omaduste põhjuslik seos geograafilise keskkonnaga koos selle looduslike ja inimfaktoritega.

Kaitstud päritolunimetusega „Soave“ veinid, sealhulgas need, millel on tähised „Classico“ ja „Colli Scaligeri“, on õlgkollase ja mõnikord roheka värvusega, tugeva meeldiva aroomi ja hästi tasakaalustatud happesusega rikkaliku maitsega; täpsemalt on selgelt tunda mandli- ja valgete lillede, eksootiliste puuviljade, tsitruste ja vürtside varjundit.

Verona piirkonna mäed on ideaalseks keskkonnaks kaitstud päritolunimetusega „Soave“ veinidele, sealhulgas tähiseid „Classico“ ja „Colli Scaligeri“ kandvatele veinidele. Lubjarikkad ja vulkaanilised mullad on toitainerikkad ning Monti Lessini jõest lähtuvad jahedad ojad võimaldavad optimaalset küpsemist, säilitades samal ajal valgete veinide jaoks vajaliku viinamarjahappesuse. Traditsioonilise pergolatoestusega viinapuukujundusmeetodi, viinamarjakasvatajate oskusteabe, sajanditepikkuste traditsioonide ja moodsasse tehnoloogiasse tehtud investeeringute toel saab toota väga kompleksse aroomi ja rikkaliku maitsega veine, mille suhkrusisaldus on keskmine ja happesus tasakaalus.

Täpsemalt on kaitstud päritolunimetusega „Soave“ vein, mis kannab tähist „Classico“, piirkonna vanima traditsiooniga vein, millel on mineraalsed organoleptilised omadused ja täidlane, ümar maitse, milles on vähe taimseid, nasaalseid ja retronasaalseid nüansse.

KPN „Soave“ – kvaliteetvahuveini kategooria

Toote kvaliteedi ja omaduste põhjuslik seos geograafilise keskkonnaga koos selle looduslike ja inimfaktoritega.

Kaitstud päritolunimetusega „Soave“ vahuveinidel ja veinidel, millel on tähised „Classico“ ja „Colli Scaligeri“, on peen ja püsiv vaht. Veinid on õlgkollased, kaldudes vahel erkrohelise värvuse poole, neil on peen aroom ning meeldiv maitsetasakaal ekstraktide ja suhkru vahel. Suhkrusisaldus varieerub päris kuivast (extra brut) kuivani.

Soave piirkonnale iseloomulikud mõõdukas kliima ning päevase ja öise temperatuuri vahelised kõikumised on väga vajalikud selleks, et toota märkimisväärsel hulgal aromaatseid lähteaineid, mis parandavad kaitstud päritolunimetuse „Soave“ veinideks tarvilike viinamarjasortide organoleptilisi omadusi ja iseloomulikke nüansse.

Vahuveinile lisab meeldivat erksust kirgas happesus ning ekstraktide ja suhkru sümpaatne tasakaal maitses. Vahuveini tootmiseks kasutatavad viinamarjad korjatakse varem kui kaitstud päritolunimetusega „Soave“ veini tootmiseks mõeldud viinamarjad, et tagada piisavalt suur happesus. Happesuse tagavad ka mulla madal pH ja piirkonnale iseloomulikud temperatuurimuutused.

9.   Konkreetsed lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

KPN „Soave“

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 5 lõike 1 punkti b tähenduses võib veini valmistada Verona provintsi territooriumil ning Vicenza provintsi Gambellara ja Montebello kommuuni territooriumil.

KPN „Soave“

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pudelitesse villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

muudatuse põhjuseks on vajadus säilitada kaitstud päritolunimetusega „Soave“ veinide kvaliteet, tagada nende päritolu ning tõhus, kulutõhus ja õigeaegne kontroll.

Näib, et transportimine ja villimine väljaspool tootmispiirkonda võib kahjustada veini „Soave“ kvaliteeti, kuna vein võib kokku puutuda redoksreaktsioonide, äkiliste temperatuurimuutuste ja mikrobioloogilise saastega, mis võib kahjustada veini füüsikalis-keemilisi (minimaalne koguhappesus, suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus) organoleptilisi (värv, lõhn ja maitse) omadusi.

Mida kaugemale veini transporditakse, seda suuremad on riskid.

Villimine päritolupiirkonnas aitab säilitada toote omadusi ja kvaliteeti, kuna veinisaadetisi ei veeta üldse või veetakse ainult lühikeste vahemaade taha.

Need aspektid koos päritolunimetuse „Soave“ alla kuuluvate veinide tootjate aastatega omandanud kogemuste ning põhjalike tehniliste ja teaduslike teadmistega veinide eriomaduste kohta võimaldavad villimist päritolupiirkonnas parimate tehnoloogiliste ettevaatusabinõude toel, et säilitada kõik spetsifikaadiga hõlmatud veinide füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

Tootmispiirkonnas toimuva villimise teine eesmärk on tagada, et pädev asutus saaks täita oma järelevalveülesandeid maksimaalselt tõhusalt, sujuvalt ja kulutõhusalt. Nende nõuete täitmist ei ole võimalik tagada samal määral väljaspool tootmispiirkonda.

Kontrolliasutus võib kooskõlas vastava kontrollikavaga väga kiiresti kavandada veini „Soave“ villimise ajal kontrollkäike kõigi tootmispiirkonnas asuvate asjaomaste ettevõtjate juurde.

Eesmärk on süstemaatiliselt tagada, et villitakse ainult kaitstud päritolunimetusega „Soave“ veinide saadetisi. See võimaldab läbi viia tõhusamaid kontrolle tootjate jaoks väheste kuludega, et pakkuda tarbijatele maksimaalset veini ehtsuse garantiid.

Lisaks võivad villijad kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt ja olemasolevate õiguste kaitsmiseks taotleda erandit villimise jätkamiseks oma ruumides, mis asuvad väljaspool määratletud ala, tingimusel, et nad esitavad põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumile asjakohase taotluse ning dokumendid, mis tõendavad, et nad on villinud kaitstud päritolunimetusega „Soave“ veine vähemalt kaks aastat viie aasta jooksul enne piirkonnas villimise nõude kehtestanud muudatuse jõustumist (see ei pea olema pidev kaheaastane periood).

Kaitstud päritolunimetus „Soave“ – viited täiendavatele geograafilistele tähistele

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

veinide „Soave“, „Soave“ Classico ja „Soave“ Colli Scaligeri kirjeldamisel ja esitlemisel võib viidata järgmistele täiendavatele geograafilistele üksustele:

| 1. | Brognoligo |
| --- | --- |

1.

Brognoligo

| 2. | Broia |
| --- | --- |

2.

Broia

| 3. | Ca’ del vento |
| --- | --- |

3.

Ca’ del vento

| 4. | Campagnola |
| --- | --- |

4.

Campagnola

| 5. | Carbonare |
| --- | --- |

5.

Carbonare

| 6. | Casarsa |
| --- | --- |

6.

Casarsa

| 7. | Castelcerino |
| --- | --- |

7.

Castelcerino

| 8. | Castellaro |
| --- | --- |

8.

Castellaro

| 9. | Colombara |
| --- | --- |

9.

Colombara

| 10. | Corte del Durlo |
| --- | --- |

10.

Corte del Durlo

| 11. | Costalta |
| --- | --- |

11.

Costalta

| 12. | Costalunga |
| --- | --- |

12.

Costalunga

| 13. | Coste |
| --- | --- |

13.

Coste

| 14. | Costeggiola |
| --- | --- |

14.

Costeggiola

| 15. | Croce |
| --- | --- |

15.

Croce

| 16. | Duello |
| --- | --- |

16.

Duello

| 17. | Fittà |
| --- | --- |

17.

Fittà

| 18. | Froscà |
| --- | --- |

18.

Froscà

| 19. | Foscarino |
| --- | --- |

19.

Foscarino

| 20. | Menini |
| --- | --- |

20.

Menini

| 21. | Monte di Colognola |
| --- | --- |

21.

Monte di Colognola

| 22. | Monte Grande |
| --- | --- |

22.

Monte Grande

| 23. | Paradiso |
| --- | --- |

23.

Paradiso

| 24. | Pigno |
| --- | --- |

24.

Pigno

| 25. | Ponsara |
| --- | --- |

25.

Ponsara

| 26. | Pressoni |
| --- | --- |

26.

Pressoni

| 27. | Roncà - Monte Calvarina |
| --- | --- |

27.

Roncà - Monte Calvarina

| 28. | Rugate |
| --- | --- |

28.

Rugate

| 29. | Sengialta |
| --- | --- |

29.

Sengialta

| 30. | Tenda |
| --- | --- |

30.

Tenda

| 31. | Tremenalto |
| --- | --- |

31.

Tremenalto

| 32. | Volpare |
| --- | --- |

32.

Volpare

| 33. | Zoppega |
| --- | --- |

33.

Zoppega

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/16389

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---