# Официален вестник C 286/16 ю

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 286 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6416 юли 2021 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 286

Издание на български език

Информация и известия

Година 6416 юли 2021 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 560-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет (JDE) - Interactio, 27.4.2021 г. – 28.4.2021 г. |
| 2021/C 286/01 | Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно Нов наратив за Европа — Резолюцията на ЕИСК относно Конференцията за бъдещето на Европа | 1 |
| 2021/C 286/02 | Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно Европейското гражданско общество работи съвместно за нашето устойчиво бъдеще — Принос на ЕИСК към социалната среща на върха в Порто | 6 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 560-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет (JDE) - Interactio, 27.4.2021 г. – 28.4.2021 г. |
| 2021/C 286/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Свободни професии 4.0 (становище по собствена инициатива) | 8 |
| 2021/C 286/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на социалната икономика за създаването на работни места и за прилагането на Европейския стълб на социалните права(проучвателно становище) | 13 |
| 2021/C 286/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Професионално обучение: ефективността на системите за предвиждане и постигане на съответствие между уменията и потребностите на пазара на труда и ролята на социалните партньори и различните заинтересовани страни (проучвателно становище по искане на португалското председателство) | 20 |
| 2021/C 286/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Как да се насърчават — въз основа на образование и обучение и от гледна точка на ученето през целия живот — уменията, необходими на Европа за създаване на по-справедливо, по-сплотено, по-устойчиво, по-цифровизирано и по-издръжливо на сътресения общество(проучвателно становище по искане на португалското председателство) | 27 |
| 2021/C 286/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Как да се хармонизира навлизането на хранителни добавки на пазара на ЕС: решения и добри практики(проучвателно становище) | 33 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

560-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет (JDE) - Interactio, 27.4.2021 г. – 28.4.2021 г.

2021/C 286/01

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно Нов наратив за Европа — Резолюцията на ЕИСК относно Конференцията за бъдещето на Европа

1

2021/C 286/02

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно Европейското гражданско общество работи съвместно за нашето устойчиво бъдеще — Принос на ЕИСК към социалната среща на върха в Порто

6

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

560-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет (JDE) - Interactio, 27.4.2021 г. – 28.4.2021 г.

2021/C 286/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Свободни професии 4.0 (становище по собствена инициатива)

8

2021/C 286/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на социалната икономика за създаването на работни места и за прилагането на Европейския стълб на социалните права(проучвателно становище)

(проучвателно становище)

13

2021/C 286/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Професионално обучение: ефективността на системите за предвиждане и постигане на съответствие между уменията и потребностите на пазара на труда и ролята на социалните партньори и различните заинтересовани страни (проучвателно становище по искане на португалското председателство)

20

2021/C 286/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Как да се насърчават — въз основа на образование и обучение и от гледна точка на ученето през целия живот — уменията, необходими на Европа за създаване на по-справедливо, по-сплотено, по-устойчиво, по-цифровизирано и по-издръжливо на сътресения общество(проучвателно становище по искане на португалското председателство)

(проучвателно становище по искане на португалското председателство)

27

2021/C 286/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Как да се хармонизира навлизането на хранителни добавки на пазара на ЕС: решения и добри практики(проучвателно становище)

(проучвателно становище)

33

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 560-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет (JDE) - Interactio, 27.4.2021 г. – 28.4.2021 г. |
| 2021/C 286/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно европейска рамка за управление на данните“ (Акт за управление на данните)(COM (2020) 767 final) | 38 |
| 2021/C 286/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Нова програма за потребителите — Повишаване на издръжливостта на потребителите за постигане на устойчиво възстановяване(COM(2020) 696 final) | 45 |
| 2021/C 286/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Фармацевтична стратегия за Европа[COM(2020) 761 final] | 53 |
| 2021/C 286/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — За максимално оползотворяване на потенциала за иновации на ЕС — План за действие в областта на интелектуалната собственост в подкрепа на възстановяването и устойчивостта на ЕС[COM(2020) 760 final] | 59 |
| 2021/C 286/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно достъпни и справедливи пазари в цифровия сектор (Законодателен акт за цифровите пазари)[COM(2020) 842 final — 2020/374 (COD)] | 64 |
| 2021/C 286/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно единния пазар на цифрови услуги (Законодателен акт за цифровите услуги) и за изменение на Директива 2000/31/ЕО[COM(2020) 825 final — 2020/0361 (COD)] | 70 |
| 2021/C 286/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съвместно съобщение до Европейския парламент и Съвета — Стратегия на ЕС за киберсигурност за цифровото десетилетие(JOIN(2020) 18 final) | 76 |
| 2021/C 286/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно компютризирана система за комуникация при трансгранични граждански и наказателни производства (системата e-CODEX) и за изменение на Регламент (ЕС) 2018/1726[COM(2020) 712 final — 2020/345 (COD)] | 82 |
| 2021/C 286/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Цифровизация на правосъдието в Европейския съюз — Инструментариум от възможности[COM (2020) 710 final)] | 88 |
| 2021/C 286/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно оценката на здравните технологии и за изменение на Директива 2011/24/ЕС[COM(2018) 51 final — 2018/18 (COD)] | 95 |
| 2021/C 286/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО във връзка с предоставянето на изпълнителни правомощия на Комисията за определяне на значението на термините, използвани в някои разпоредби от посочената директива(COM(2020) 749 final — 2020/331 (CNS) | 102 |
| 2021/C 286/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 389/2012 на Съвета относно административното сътрудничество в областта на акцизите, що се отнася до съдържанието на електронните регистри[COM(2021) 28 final — 2021/0015 (CNS)] | 106 |
| 2021/C 286/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Изграждане на Европейски здравен съюз: подсилване на издръжливостта на ЕС на трансгранични заплахи за здравето[COM(2020) 724 final], относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно засилена роля на Европейската агенция по лекарствата в готовността за действия при кризи и управлението на кризи по отношение на лекарствените продукти и медицинските изделия[COM(2020) 725 final — 2020/321(COD)], относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 851/2004 за създаване на Европейски център за профилактика и контрол върху заболяванията[COM(2020) 726 final — 2020/320 (COD)] и относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно сериозните трансгранични заплахи за здравето и за отмяна на Решение No 1082/2013/ЕС[COM(2020) 727 final — 2020/322 (COD)] | 109 |
| 2021/C 286/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съюз на равенство: План за действие на ЕС за борба с расизма за периода 2020—2025 г.[COM(2020) 565 final] | 121 |
| 2021/C 286/22 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Eвропейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Съюз на равенство — Стратегия за равнопоставеност на ЛГБТИК за 2020—2025 г.(COM(2020) 698 — final) | 128 |
| 2021/C 286/23 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — План за действие относно интеграцията и приобщаването за периода 2021—2027 г.[COM(2020) 758 final] | 134 |
| 2021/C 286/24 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Гарантиране на справедливост в ЕС — европейска стратегия за съдебно обучение за периода 2021—2024 г.(COM(2020) 713 final) | 141 |
| 2021/C 286/25 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно рамка за издаването, проверката и приемането на оперативно съвместими удостоверения за ваксинация, направен тест и преболедуване с цел улесняване на свободното движение по време на пандемията от COVID-19 (Цифрово зелено удостоверение)(COM(2021) 130 final — 2021/0068 (COD) | 146 |
| 2021/C 286/26 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия на ЕС за използване на потенциала на енергията от възобновяеми източници в морето за неутрално по отношение на климата бъдеще(COM(2020) 741 final) | 152 |
| 2021/C 286/27 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за устойчива и интелигентна мобилност — подготвяне на европейския транспорт за бъдещето[COM(2020) 789 final] | 158 |
| 2021/C 286/28 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно мерки за високо общо ниво на киберсигурност в Съюза и за отмяна на Директива (ЕС) 2016/1148 и Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно издръжливост на критичните субекти[COM(2020) 823 final — 2020/0359 (COD) — COM(2020) 829 final — 2020/0365 (COD)] | 170 |
| 2021/C 286/29 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейските медии в цифровото десетилетие: План за действие в подкрепа на възстановяването и трансформацията[COM(2020) 784 final] | 176 |
| 2021/C 286/30 | Становище на Европейския икономически и социален комитет отнояение Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за устойчивост в областта на химикалите — Към нетоксична околна среда(COM(2020) 667 final) | 181 |
| 2021/C 286/31 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно oсвобождавания при внос и някои доставки по отношение на мерки на Съюза в обществен интерес(COM (2021) 181 final — 2021/0097 (CNS) | 190 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

560-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет (JDE) - Interactio, 27.4.2021 г. – 28.4.2021 г.

2021/C 286/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно европейска рамка за управление на данните“ (Акт за управление на данните)(COM (2020) 767 final)

(COM (2020) 767 final)

38

2021/C 286/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Нова програма за потребителите — Повишаване на издръжливостта на потребителите за постигане на устойчиво възстановяване(COM(2020) 696 final)

(COM(2020) 696 final)

45

2021/C 286/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Фармацевтична стратегия за Европа[COM(2020) 761 final]

[COM(2020) 761 final]

53

2021/C 286/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — За максимално оползотворяване на потенциала за иновации на ЕС — План за действие в областта на интелектуалната собственост в подкрепа на възстановяването и устойчивостта на ЕС[COM(2020) 760 final]

[COM(2020) 760 final]

59

2021/C 286/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно достъпни и справедливи пазари в цифровия сектор (Законодателен акт за цифровите пазари)[COM(2020) 842 final — 2020/374 (COD)]

[COM(2020) 842 final — 2020/374 (COD)]

64

2021/C 286/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно единния пазар на цифрови услуги (Законодателен акт за цифровите услуги) и за изменение на Директива 2000/31/ЕО[COM(2020) 825 final — 2020/0361 (COD)]

[COM(2020) 825 final — 2020/0361 (COD)]

70

2021/C 286/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съвместно съобщение до Европейския парламент и Съвета — Стратегия на ЕС за киберсигурност за цифровото десетилетие(JOIN(2020) 18 final)

(JOIN(2020) 18 final)

76

2021/C 286/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно компютризирана система за комуникация при трансгранични граждански и наказателни производства (системата e-CODEX) и за изменение на Регламент (ЕС) 2018/1726[COM(2020) 712 final — 2020/345 (COD)]

[COM(2020) 712 final — 2020/345 (COD)]

82

2021/C 286/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Цифровизация на правосъдието в Европейския съюз — Инструментариум от възможности[COM (2020) 710 final)]

[COM (2020) 710 final)]

88

2021/C 286/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно оценката на здравните технологии и за изменение на Директива 2011/24/ЕС[COM(2018) 51 final — 2018/18 (COD)]

[COM(2018) 51 final — 2018/18 (COD)]

95

2021/C 286/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО във връзка с предоставянето на изпълнителни правомощия на Комисията за определяне на значението на термините, използвани в някои разпоредби от посочената директива(COM(2020) 749 final — 2020/331 (CNS)

(COM(2020) 749 final — 2020/331 (CNS)

102

2021/C 286/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 389/2012 на Съвета относно административното сътрудничество в областта на акцизите, що се отнася до съдържанието на електронните регистри[COM(2021) 28 final — 2021/0015 (CNS)]

[COM(2021) 28 final — 2021/0015 (CNS)]

106

2021/C 286/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Изграждане на Европейски здравен съюз: подсилване на издръжливостта на ЕС на трансгранични заплахи за здравето[COM(2020) 724 final], относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно засилена роля на Европейската агенция по лекарствата в готовността за действия при кризи и управлението на кризи по отношение на лекарствените продукти и медицинските изделия[COM(2020) 725 final — 2020/321(COD)], относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 851/2004 за създаване на Европейски център за профилактика и контрол върху заболяванията[COM(2020) 726 final — 2020/320 (COD)] и относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно сериозните трансгранични заплахи за здравето и за отмяна на Решение No 1082/2013/ЕС[COM(2020) 727 final — 2020/322 (COD)]

[COM(2020) 724 final]

[COM(2020) 725 final — 2020/321(COD)]

[COM(2020) 726 final — 2020/320 (COD)]

[COM(2020) 727 final — 2020/322 (COD)]

109

2021/C 286/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съюз на равенство: План за действие на ЕС за борба с расизма за периода 2020—2025 г.[COM(2020) 565 final]

[COM(2020) 565 final]

121

2021/C 286/22

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Eвропейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Съюз на равенство — Стратегия за равнопоставеност на ЛГБТИК за 2020—2025 г.(COM(2020) 698 — final)

(COM(2020) 698 — final)

128

2021/C 286/23

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — План за действие относно интеграцията и приобщаването за периода 2021—2027 г.[COM(2020) 758 final]

[COM(2020) 758 final]

134

2021/C 286/24

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Гарантиране на справедливост в ЕС — европейска стратегия за съдебно обучение за периода 2021—2024 г.(COM(2020) 713 final)

(COM(2020) 713 final)

141

2021/C 286/25

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно рамка за издаването, проверката и приемането на оперативно съвместими удостоверения за ваксинация, направен тест и преболедуване с цел улесняване на свободното движение по време на пандемията от COVID-19 (Цифрово зелено удостоверение)(COM(2021) 130 final — 2021/0068 (COD)

(COM(2021) 130 final — 2021/0068 (COD)

146

2021/C 286/26

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия на ЕС за използване на потенциала на енергията от възобновяеми източници в морето за неутрално по отношение на климата бъдеще(COM(2020) 741 final)

(COM(2020) 741 final)

152

2021/C 286/27

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за устойчива и интелигентна мобилност — подготвяне на европейския транспорт за бъдещето[COM(2020) 789 final]

[COM(2020) 789 final]

158

2021/C 286/28

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно мерки за високо общо ниво на киберсигурност в Съюза и за отмяна на Директива (ЕС) 2016/1148 и Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно издръжливост на критичните субекти[COM(2020) 823 final — 2020/0359 (COD) — COM(2020) 829 final — 2020/0365 (COD)]

[COM(2020) 823 final — 2020/0359 (COD) — COM(2020) 829 final — 2020/0365 (COD)]

170

2021/C 286/29

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейските медии в цифровото десетилетие: План за действие в подкрепа на възстановяването и трансформацията[COM(2020) 784 final]

[COM(2020) 784 final]

176

2021/C 286/30

Становище на Европейския икономически и социален комитет отнояение Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за устойчивост в областта на химикалите — Към нетоксична околна среда(COM(2020) 667 final)

(COM(2020) 667 final)

181

2021/C 286/31

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно oсвобождавания при внос и някои доставки по отношение на мерки на Съюза в обществен интерес(COM (2021) 181 final — 2021/0097 (CNS)

(COM (2021) 181 final — 2021/0097 (CNS)

190

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

560-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет (JDE) - Interactio, 27.4.2021 г. – 28.4.2021 г.

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/1

---

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно „Нов наратив за Европа — Резолюцията на ЕИСК относно Конференцията за бъдещето на Европа“

(2021/C 286/01)

| Докладчици: | Stefano MALLIA (I гр.)

  Oliver RÖPKE (II гр.)

  Séamus BOLAND (III гр.) |
| --- | --- |

Докладчици:

Stefano MALLIA (I гр.)

Oliver RÖPKE (II гр.)

Séamus BOLAND (III гр.)

На пленарната си сесия, проведена на 27 и 28 април 2021 г. (заседание от 27 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящата резолюция с 226 гласа „за“, 1 глас „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

| 1.1. | Конференцията за бъдещето на Европа (наричана по-долу „конференцията“) предоставя уникална възможност за Европа да възстанови връзката си с европейските граждани и да се ангажира с тях, включително посредством участници от гражданското общество, така че да имат реален глас относно тяхното общо бъдеще. Сега е времето за прилагане на обещанието от член 11 от Договора за Европейския съюз, институциите на Съюза да предоставят на гражданите и представителните организации възможността да изразяват и обменят публично своите мнения във всички области на дейност на Съюза и да поддържат отворен, прозрачен и редовен диалог с представителните организации и гражданското общество. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че успехът на конференцията ще зависи и от способността да се очертае нов наратив за Европа, основан на реалностите на ежедневието, с който европейските граждани могат да идентифицират. Този наратив ще бъде нещо повече от списък от постижения. Той ще бъде по-скоро конкретна рационална и емоционална връзка между ЕС и неговите граждани. Стратегическите теми следва да бъдат поставени в обща перспектива, за да се избегне зараждащата се „Европа à la carte“. Целта е да се преоткрие и поднови така нужното чувство за общност въз основа на споделени ценности, като се даде нов европейски импулс за справяне с настоящите и бъдещите предизвикателства. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК има дълбоки връзки с всички сфери на живота (работодатели, профсъюзи, гражданско общество като цяло) във всички държави членки. В това си качество той е в най-добра позиция за ефективно включване на организираното гражданско общество, тъй като разполага със съответните мрежи за това. Това са неоспоримото му ноу-хау и причината за съществуването му. Постоянното участие на ЕИСК в целия процес на конференцията, включително в Изпълнителния съвет, е от ключово значение. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК трябва да бъде изцяло интегриран в ръководството на конференцията. Той е решен да представи категорични и ясни предложения въз основа на своя наратив и визия за ЕС през следващите десетилетия. Комитетът отново изразява твърдото си убеждение, че конференцията трябва да представи предложения и решения, които ще доведат до реално осезаема промяна за гражданите на ЕС. Поради това е от съществено значение конференцията да постигне конкретен и измерим напредък, а не просто да доведе до необвързващи дискусии с гражданите, които не водят доникъде. Във връзка с това предложението на заместник-председателя на Комисията г-н Šefčovič да включи заключенията от конференцията в работната програма на Комисията през 2022 г. е решение в правилната посока. Това е изключително важна точка, която е в основата на надеждността и амбицията на целия политически процес. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ръководството на конференцията би трябвало да определи обхвата и целта на участието на гражданите и гражданското общество, които би трябвало да бъдат заявени още от самото начало. Познаването на целта на инструментите за участие може също така да спомогне за привеждането на целите в съответствие с наличните средства, както по отношение на проектирането на процесите, така и по отношение на бюджета. Ръководството със сигурност ще трябва да използва различни формати и методи на участие, в зависимост от етапа и равнището във всеки момент, и да намери начини да достигне до онези европейци, които нямат лична мотивация да участват. Приносът на гражданите и гражданското общество би трябвало да бъде взет под внимание от политиците и институциите или да бъде отразен в решенията, в противен случай тяхното доверие в тези процеси твърде вероятно ще намалее. Трябва да се избягват прекалено високите очаквания. Ще има механизъм за обратна връзка, чрез който идеите, изразени по време на проявите в рамките на конференцията, ще доведат до конкретни препоръки за действия на ЕС. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Краткият период на провеждане на конференцията налага ограничения за всички участници. Следователно тя би трябвало да се разбира като отправна точка за непрекъснат процес на по-голяма ангажираност с гражданите на Европа, въз основа на този първоначален период. Тази възможност би трябвало да се използва за промяна на парадигмата и равнището на амбиция в различните области на политиката, включително икономическата, социалната и екологичната политика. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Обсъжданията на конференцията трябва да бъдат продължени и към тях трябва да се подхожда с непредубеденост от страна на всички участници, без да се очакват заключения относно следващите стъпки, като вземат предвид всички варианти. В това отношение през последните години бяха стартирани някои инициативи и инструменти на ЕС, които сега трябва да бъдат приложени. Би трябвало да се насърчава редовното наблюдение на изпълнението, както и отчитането на постигнатия напредък на равнище ЕС по отношение на приетите мерки и наличните инструменти. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Нов наратив за Европа — Европа: прекрасно място за живот и постигане на просперитет

| 2.1. | В този контекст ЕИСК предлага нов наратив за Европа, който свързва далечното и близкото минало на Европа с настоящето и предоставя визия за бъдещето, изградена въз основа на трансгранично сътрудничество, укрепване на връзките между гражданите на Европа и основана на ценности като солидарност, социална справедливост, сътрудничество между поколенията, равенство между половете, устойчив просперитет и справедлив екологичен и цифров преход. Задължително е да се мобилизира обществена подкрепа за тези ценности, за да се преосмислят нашите модели на растеж и управление за постигане на устойчивост, да се изгради по-равнопоставено общество и организациите на гражданското общество да бъдат поставени в центъра на тази реконструкция и това възстановяване.
  Европа, от която се нуждаят нашите граждани:






  — | признава, че гражданското общество е пазител на общото благо и е неразделна част от намирането на решения на общите предизвикателства пред Европа; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Европа, от която се нуждаят нашите граждани:

—

признава, че гражданското общество е пазител на общото благо и е неразделна част от намирането на решения на общите предизвикателства пред Европа;

| — | поставя акцент върху справедливото и устойчиво възстановяване от кризата, предизвикана от COVID-19, което проправя пътя към по-приобщаващо общество и изгражда дългосрочна конкурентоспособност, като се вземат изцяло предвид взаимосвързаните социални, икономически, демократични, демографски и климатични кризи в държавите — членки на ЕС, необходимостта от екологичен и цифров преход, както и дългосрочните структурни промени, предизвикани от пандемията. Икономиката на Европа трябва да получи пълна подкрепа, за да се възстановят изгубените позиции, като се вземе предвид необходимостта от сближаване във възходяща посока, по-голямо сближаване, социална закрила, засилени инвестиции в публични услуги, целите за устойчиво развитие (ЦУР) и намаляване на бедността; |
| --- | --- |

—

поставя акцент върху справедливото и устойчиво възстановяване от кризата, предизвикана от COVID-19, което проправя пътя към по-приобщаващо общество и изгражда дългосрочна конкурентоспособност, като се вземат изцяло предвид взаимосвързаните социални, икономически, демократични, демографски и климатични кризи в държавите — членки на ЕС, необходимостта от екологичен и цифров преход, както и дългосрочните структурни промени, предизвикани от пандемията. Икономиката на Европа трябва да получи пълна подкрепа, за да се възстановят изгубените позиции, като се вземе предвид необходимостта от сближаване във възходяща посока, по-голямо сближаване, социална закрила, засилени инвестиции в публични услуги, целите за устойчиво развитие (ЦУР) и намаляване на бедността;

| — | подкрепя икономическото и социалното възстановяване, предприемачеството, справедливия преход, създаването на качествени работни места, образованието и придобиването на умения, иновациите, инфраструктурните и социалните инвестиции, декарбонизацията, цифровизацията, завършването на единния пазар и икономическата и паричната интеграция; |
| --- | --- |

—

подкрепя икономическото и социалното възстановяване, предприемачеството, справедливия преход, създаването на качествени работни места, образованието и придобиването на умения, иновациите, инфраструктурните и социалните инвестиции, декарбонизацията, цифровизацията, завършването на единния пазар и икономическата и паричната интеграция;

| — | защитава всички свои граждани, включително най-маргинализираните, като гарантира тяхното здраве, безопасност и благосъстояние, околната среда и биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

—

защитава всички свои граждани, включително най-маргинализираните, като гарантира тяхното здраве, безопасност и благосъстояние, околната среда и биологичното разнообразие;

| — | зачита и насърчава многообразието, равенството между половете, основните права, демокрацията, социалния диалог и приобщаващото управление; и |
| --- | --- |

—

зачита и насърчава многообразието, равенството между половете, основните права, демокрацията, социалния диалог и приобщаващото управление; и

| — | насърчава мира, сигурността и напредъка в света чрез многостранно сътрудничество, насърчаване на демокрацията и върховенството на закона, правата на човека, социалния диалог, целите за устойчиво развитие (ЦУР), дипломацията и отворената, справедлива и устойчива търговия; |
| --- | --- |

—

насърчава мира, сигурността и напредъка в света чрез многостранно сътрудничество, насърчаване на демокрацията и върховенството на закона, правата на човека, социалния диалог, целите за устойчиво развитие (ЦУР), дипломацията и отворената, справедлива и устойчива търговия;

| 2.2. | ЕИСК единодушно признава, че двойният преход, екологичния и цифровия, е от първостепенно значение за укрепването на устойчивата конкурентоспособност, солидарността и издържливост на Европа за справяне с бъдещи кризи. Пандемията от COVID-19 беше най-сериозната криза, с която ЕС се е сблъсквал от неговото създаване. Пандемията изостри необходимостта ЕС да бъде в състояние да дава силни и последователни отговори за подобряване на политическите, здравните, икономическите и социалните измерения на ЕС. Тази конференция предоставя на ЕС уникална възможност да постигне този резултат.
  Необходимостта от общ европейски подход се открои в резултат на въздействието на COVID-19 върху нашите граждани, общества и икономики. Пандемията показа, че съществуват сериозни основания за съвместни действия, но също така разкри слабости в начина, по който Европа се справя с такива основни предизвикателства. В епохата на „пермакриза“ ЕС ще трябва да укрепи капацитета си за справяне с кризата, за да постигне желаните и заслужаваните от европейските граждани резултати. |
| --- | --- |

2.2.

Необходимостта от общ европейски подход се открои в резултат на въздействието на COVID-19 върху нашите граждани, общества и икономики. Пандемията показа, че съществуват сериозни основания за съвместни действия, но също така разкри слабости в начина, по който Европа се справя с такива основни предизвикателства. В епохата на „пермакриза“ ЕС ще трябва да укрепи капацитета си за справяне с кризата, за да постигне желаните и заслужаваните от европейските граждани резултати.

| 2.3. | Тази криза ясно показа, че ЕС би трябвало да положи по-големи усилия, за да гарантира, че предприятията, работниците, както и хората, застрашени от бедност и социално изключване, са надлежно защитени от въздействието на неотдавнашните и предстоящите предизвикателства. COVID-19 също така ясно показа, че устойчивата конкурентоспособност трябва да бъде подкрепяна и че инвестициите в качествено здравеопазване, грижи, образование и социални услуги трябва да бъдат увеличени в целия ЕС. От решаващо значение ще бъде по-нататъшното засилване на координацията в областта на здравеопазването на равнище ЕС, по-доброто справяне с трансграничните заплахи за здравето и укрепването на здравните системи в ЕС. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕС може да разчита на основни силни страни, като например своя вътрешен пазар, който е един от най-големите пазари в света, набор от основни неоспорими ценности (1), които са неразделна част от европейското общество и европейската демокрация, както и на солидарността, демонстрирана от един амбициозен механизъм за устойчивост и възстановяване, който изисква ефективно изпълнение на националните планове за възстановяване. Крайната цел на ЕС трябва да бъде укрепването на нашия социален пазарен икономически модел, при който устойчивата, конкурентоспособна икономика и добре развитите социални политики вървят ръка за ръка. След това пътят напред е постигането на Европейския зелен пакт, който ЕИСК приветства още от самото му начало. Зеленият пакт е новата европейска стратегия за растеж, в основата на която са просперитетът, устойчивостта и социалната справедливост. Постигането на справедлив преход към неутрален по отношение на климата начин на живот, насърчаването на качествени работни места и насърчаването на устойчивото предприемачество и иновациите, включително кръговата икономика и социалната икономика, ще бъдат от ключово значение за една просперираща Европа. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕС обаче е изправен пред сериозни предизвикателства: пандемията ще създаде повече, а не по-малко неравенства както между държавите членки, така и вътре в тях. Ето защо трябва да бъдат преследвани двете страни на монетата: устойчивата конкурентоспособност на европейската икономика и предприятията от всякакъв мащаб, по-специално МСП, трябва да бъде допълнително укрепена. В същото време Европа би трябвало да възприеме по-амбициозно и конкретно социално измерение, което да не пренебрегва никого. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | За да защити своите ценности и да изпълни приоритетите си, ЕС трябва да играе положителна роля и в международната икономическа сфера. В свят, характеризиращ се със силна конкуренция и силно напрежение, не само на икономическо, но и на политическо равнище, ЕС трябва да се превърне в глобален фактор, който може да защитава по-ефективно своите интереси и ценности. Постигането на известна степен на отворена стратегическа автономност, за да се поддържа способността на ЕС да действа в ключови икономически области, трябва да бъде балансирано от желанието за сътрудничество за намиране на решения на общите предизвикателства като изменението на климата и за укрепване на основаната на правила многостранна система. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Пандемията подчерта значението на една силна и издържлива европейска промишлена база. Европа трябва да разполага с амбициозна промишлена политика, която да стимулира двойния преход — цифровизация и устойчивост — като същевременно повишава конкурентоспособността на Европа в световен мащаб. Нова промишлена политика, използваща редица различни политики (включително търговия, умения, инвестиции, научни изследвания и енергетика), трябва постоянно да предвижда ключовите бъдещи икономически сектори и движещи сили, като създава рамковите условия, включително необходимите профили на уменията, за да може европейската промишленост да остане начело на световните технологии и иновации, като осигурява висококачествени работни места и устойчив растеж за Европа. Същевременно постигането на конкурентоспособност, устойчивост и социална справедливост ще защити европейския социално-икономически модел за бъдещето. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Изключително важно е ЕС да използва тази възможност, за да модернизира и трансформира своите промишлени сектори и вериги на доставки, така че те да останат конкурентоспособни в свят с по-ниски емисии. Преодоляването на предизвикателствата, свързани с дългосрочните трансформации, изисква предвиждане на промяната и активно управление на прехода от страна на създателите на политики, социалните партньори, организациите на гражданското общество и основните заинтересовани страни в тези държави и региони. Социалният диалог, информирането, консултирането и участието на работниците и техните представителни организации имат ключова роля за управлението на преходите по ориентиран към бъдещето начин. Това ще бъде изключително важно за Европа, тъй като тя може да постигне успех само като постави както предприятията, така и работниците в центъра на политиките за възстановяване и на бъдещите политики. Конкурентоспособността и приобщаването трябва да вървят ръка за ръка: най-успешните държави членки, от икономическа гледна точка, се тези, които имат най-високите стандарти, а не обратното. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Ролята на ЕИСК

| 3.1. | Укрепването на собствената роля на ЕИСК изисква той да докаже своята значимост и добавена стойност като консултативен орган въз основа на уникалната му роля за преодоляване на различията (1) между създателите на политики и гражданското общество, (2) между различните участници в гражданското общество и (3) между участници както на национално, така и на европейско равнище. По-специално, да се създаде транснационален дебат, който да свързва европейските дебати на равнището на държавите членки помежду им. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Позицията на ЕИСК би трябвало да бъде резултат от истинска дискусия, като се започне от приноса на участниците от гражданското общество и се развива от долу нагоре. Този подход е единственият, който гарантира, че всички гледни точки се вземат под внимание и водят до ясни и ефективни резултати. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Установяване на сътрудничество с Комитета на регионите (КР) и съвместно организиране на мисии на местно равнище при пълно зачитане на различните, но допълващи се правомощия на двете институции. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК е призован да действа чрез своите членове в рамките на пленарната асамблея на конференцията и чрез своите наблюдатели в Изпълнителния съвет като институционален посредник между конференцията и националните организации, представляващи гражданското общество. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК има ad hoc група. Ad hoc групата взе решение относно пътната карта със следните цели:






  — | подобряване на начините за ангажиране на участниците от гражданското общество и установяване на връзки с тях, по-специално чрез взаимодействие с представителствата на членовете на ЕИСК по места и тяхното активизиране; |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

подобряване на начините за ангажиране на участниците от гражданското общество и установяване на връзки с тях, по-специално чрез взаимодействие с представителствата на членовете на ЕИСК по места и тяхното активизиране;

| — | повишаване и укрепване на собствената роля и влиянието на ЕИСК; |
| --- | --- |

—

повишаване и укрепване на собствената роля и влиянието на ЕИСК;

| — | осигуряване на структуриран принос на гражданското общество за изготвянето на политиките на ЕС чрез представяне на съответни предложения до Съвета, Европейския парламент и Европейската комисия относно начините за подобряване на функционирането на ЕС и работата на ЕИСК в законодателния процес. |
| --- | --- |

—

осигуряване на структуриран принос на гражданското общество за изготвянето на политиките на ЕС чрез представяне на съответни предложения до Съвета, Европейския парламент и Европейската комисия относно начините за подобряване на функционирането на ЕС и работата на ЕИСК в законодателния процес.

| 3.6. | докладване за дебатите и диалозите в държавите членки и в рамките на конференцията пред пленарната асамблея на ЕИСК с участието на членове на Европейския парламент (членове на ЕП), членове на КР, комисари и министри от Съвета. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Заключения

Бъдещето, което желаем: водеща роля на гражданското общество

| 4.1. | ЕИСК счита, че е необходим силен, споделен наратив за Европейския съюз.
  В този смисъл Европа трябва да се разглежда като: 1) пазител на споделените основни ценности като свобода, демокрация, права на човека и върховенство на закона, 2) поддръжник в световен мащаб на устойчивостта, отворената и справедлива търговия и многостранното сътрудничество, 3) зона на уникален икономически и социален модел въз основа на лоялна конкуренция и солидарност в пространство без вътрешни граници и 4) двигател на устойчив просперитет; в основата на това стои едно силно европейско гражданско общество. |
| --- | --- |

4.1.

В този смисъл Европа трябва да се разглежда като: 1) пазител на споделените основни ценности като свобода, демокрация, права на човека и върховенство на закона, 2) поддръжник в световен мащаб на устойчивостта, отворената и справедлива търговия и многостранното сътрудничество, 3) зона на уникален икономически и социален модел въз основа на лоялна конкуренция и солидарност в пространство без вътрешни граници и 4) двигател на устойчив просперитет; в основата на това стои едно силно европейско гражданско общество.

| 4.2. | Конференцията за бъдещето на Европа би трябвало да бъде средството, чрез което можем да постигнем дълготрайна промяна в ЕС, включително засилено и по-смислено участие на гражданите и на организираното гражданско общество в европейската публична сфера. Като първа стъпка в този процес гражданското общество трябва да работи в партньорство, тясно сътрудничество, работа в мрежа, обмен на добри практики и търсене на консенсус. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Организациите на гражданското общество са от решаващо значение за намирането на решения на днешните предизвикателства. ЕИСК отправя искане към ЕС и националните органи да признаят ключовата роля на организираното гражданско общество за изграждането на доверие, формирането на общественото мнение и като положителен фактор за промяна. Наложително е също така ЕС да подкрепя ключовата роля, която организациите на гражданското общество играят за насърчаването и защитата на европейските ценности, демокрацията, основните права и върховенството на закона, срещу увеличаващия се отказ от либерализъм, популизма и „свиващото се гражданско пространство“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | От ключово значение за обновяването и социално-икономическото възстановяване на ЕС ще бъде да се гарантира, че всички слоеве на обществото участват ефективно в съвместното проектиране, съвместното участие, съвместното изпълнение и съвместната оценка на политиките на ЕС, по-специално националните планове за възстановяване и устойчивост, както и бъдещите национални програми за реформи, като се използват съществуващите структури за консултации, като например процеса на европейския семестър, и изрично се признае гражданското общество за ключов партньор и бенефициер при изпълнението. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Проектирането и изграждането на тези издръжливи, равни и устойчиви общества ще изискват инициативи „от долу нагоре“, които включват нови определения за благосъстояние и развитие отвъд брутния вътрешен продукт (БВП), като същевременно се зачитат мненията и правата на гражданите. Освен това е наложително ограниченията на правата, въведени по време на пандемията, да не бъдат продължени след COVID-19. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Накрая, според ЕИСК от решаващо значение е също така постоянно да се оценяват предложените мерки и политически действия. ЕИСК ще даде солиден принос в този процес чрез опита и познанията, с които Комитетът разполага за провеждането на диалог с гражданите от цялото общество във всички държави — членки на ЕС. |
| --- | --- |

4.6.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Член 2 от ДЕС.

1

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/6

---

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейското гражданско общество работи съвместно за нашето устойчиво бъдеще — Принос на ЕИСК към социалната среща на върха в Порто“

(2021/C 286/02)

| Докладчици: | Stefano MALLIA (I гр.)

  Oliver RÖPKE (II гр.)

  Séamus BOLAND (III гр.) |
| --- | --- |

Докладчици:

Stefano MALLIA (I гр.)

Oliver RÖPKE (II гр.)

Séamus BOLAND (III гр.)

На пленарната си сесия, проведена на 27 и 28 април 2021 г. (заседание от 28 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящата резолюция с 225 гласа „за“, 1 глас „против“ и 6 гласа „въздържал се“.

Социалната среща на върха в Порто на 7 май 2021 г. дава уникална възможност на ЕС да постави гражданите си в центъра на европейския проект. Това е възможност да се покаже, че ЕС и държавите членки работят съвместно със своите граждани, за тяхното благополучие, както и че никой не е изоставен. Това е кулминацията на европейските амбиции за изграждането на устойчиви, иновативни, конкурентоспособни и сплотени общества, които ще отведат ЕС до 2030 г. и по-нататък, позволявайки на Съюза да се справи с предизвикателствата на екологичния и цифровия преход и да се възползва от тях. Срещата следва също така да окаже подкрепа на нашата икономика и общество в постигането на устойчивост, като икономическите, социалните и екологичните измерения получат еднаква тежест.

Пандемията от COVID-19 направи още по-неотложно използването на подход, който поставя еднакъв акцент върху социалните и икономическите аспекти на нашите общества и икономики. Хората преживяха пандемията от COVID-19 като събитие, което постави човека на централно място, и докато Европа бавно върви към своето социално и икономическо възстановяване и прилага Европейския стълб на социалните права (ЕССП), хората и общностите трябва да останат категорично в центъра на вниманието ѝ. Поради това планът за действие за ЕССП е повече от навременен.

Декларацията от Порто следва да ангажира всички институционални, икономически и социални участници в изпълнението на плана за действие, като за основа се вземат гражданският и социалният диалог. Това е ключов момент за Европа, за да предприеме следващите необходими стъпки към изграждането на жизнеспособен и устойчив съюз;

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) призовава държавите членки и европейските институции да предприемат действия по следните въпроси:

| 1. | Планът за действие за ЕССП трябва да се превърне в ефективен инструмент, който да позволи на всички участници да работят в партньорство и да изграждат по-равнопоставени, устойчиви, приобщаващи и силни общества в Европа. Всички измерения на гражданското общество, които са представени в ЕИСК, имат основен принос за успеха на този процес. Всички граждани, включително хората с увреждания, етническите и малцинствените групи, най-уязвимите и маргинализираните, трябва да могат да участват, да се идентифицират и да намират надежда във визията и бъдещото прилагане на ЕССП чрез активното участие на европейското гражданско общество. Специално признание и подкрепа следва да се отдадат на социалната икономика, която играе решаваща роля за посрещането на неудовлетворените социални потребности, облекчаването на бедността и намаляването на неравенствата. |
| --- | --- |

1.

| 2. | По-равнопоставените, устойчиви, приобщаващи и силни общества в Европа ще бъдат възможни единствено чрез сериозен ангажимент от страна на гражданското общество и ефективен диалог със социалните партньори и гражданското общество. От първостепенно значение са измерването на въздействието на гражданското общество и предоставянето на информация за това, повишаването на осведомеността за положителния му принос и създаването на благоприятна правна среда и на различни политики. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Проектирането и създаването на силни, приобщаващи, равнопоставени и устойчиви общества ще изискват инициативи „от долу нагоре“, които включват нови определения за благосъстояние и развитие отвъд БВП и инвестиции в социални иновации, като същевременно се зачитат идеите и правата на гражданите. Освен това е наложително ограниченията на правата, въведени по време на пандемията от COVID-19, да не продължат след края ѝ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Европа трябва да продължи да бъде обединена, да се развива в дух на солидарност и да се ползва с подкрепата на гражданския и социалния диалог, както беше по време на пандемията. ЕССП подкрепя социалната пазарна икономика, като разширява нейния социален модел и го адаптира към промените на бъдещето. За да бъде Европа социално устойчива и силна, планът за действие за ЕССП трябва да гарантира благосъстояние и приобщаващ пазар на труда за всички, със забрана на дискриминацията и със стабилни и добре възнаградени работни места. |
| --- | --- |

4.

| 5. | След пандемията чрез способите на социалния диалог институциите и социалните партньори трябва да предложат решения, които повишават социалната устойчивост на нашите икономики с нова и отворена нагласа за промяна, като същевременно се стремят към осигуряването на минимални стандарти на защита и равни възможности, с особен акцент върху адекватността на заплатите, изкореняването на основаната на пола дискриминация, подкрепата за младите работници и защитата на работниците с несигурна заетост и мигрантите. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Сред ключовите икономически и социални предизвикателства в Европа са стимулирането на икономическия растеж, създаването на работни места и участието в заетостта (включително на по-възрастните и по-младите хора, жените, откъсналите се от пазара на труда хора, неактивните лица), намаляването на безработицата, най-вече сред младите хора, и укрепването на позицията на жените на пазара на труда. Гарантирането на конкурентна основа за инвестициите е важен елемент за реализирането на всичко това. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Конкурентоспособността и по-високата производителност, основани на умения и знания, са сигурен начин за поддържане на благосъстоянието на европейските общества. Икономическият растеж и добре функциониращият вътрешен пазар са важен елемент за укрепване на социалното измерение на ЕС. Силните страни на нашата европейска социална пазарна икономика трябва да бъдат подкрепени, а слабостите ѝ — премахнати, като по този начин ще я адаптираме към бъдещите предизвикателства. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Всички основни компоненти на нашата икономика и общества трябва да бъдат подготвени, за да се оползотворят потенциалът на цифровизацията и преходът към зелена икономика. Предварително условие за това са желанието и възможността за структурни промени: независимо дали става дума за пазара на труда, социалната сигурност, образованието и обучението или данъчното облагане. Това предполага държавите членки реално да поемат отговорност за реформите, а рамките и действията на равнището на ЕС, като например европейският семестър, да координират и улесняват този процес. Това е от ключово значение за насърчаване на предприятията да инвестират в Европа. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Съчетанието от нарастващ дял на застаряващото население и намаляваща работна сила означава, че все по-голям брой възрастни хора ще бъдат икономически зависими, освен ако не успеем да увеличим работната сила чрез по-приобщаващи пазари на труда, в това число чрез включването на групи, които понастоящем са изключени или недостатъчно представени на пазара на труда. Необходими са действия за справяне с предизвикателствата, пред които са изправени системите за социална сигурност и здравеопазване в държавите членки. Демографските промени предполагат и необходимост от приспособими и гъвкави образователни системи, пазари на труда и социални системи в отделните държави. Тези предизвикателства не означават непременно проблеми, а възможности, които да бъдат превърнати в положителни резултати. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Планът за действие следва да се основава на конкретност, осезаемост и действия, които са измерими и придружени от рамки за мониторинг, договорени съвместно от съответните заинтересовани страни и включват социалните, екологичните и икономическите критерии. ЕИСК приветства водещите цели, предложени от Европейската комисия, и приканва държавите членки да проявят амбиция при определянето на собствените си цели, така че всички те реално да допринасят за постигането на европейските цели. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Тъй като Европа преминава от период на реакция при кризи към възстановяване, социалният диалог, информирането, консултирането и участието на работниците по подходящи канали играят важна роля в насочването на икономическия преход и насърчаването на иновациите на работното място, по-специално с оглед на текущия двоен преход и промените в сферата на труда. |
| --- | --- |

11.

| 12. | В ЕССП не се отчитат в достатъчна степен средносрочното и дългосрочното въздействие на кризата с COVID-19 върху европейските здравни системи. Пандемията ясно показа, че здравеопазването може да окаже пряко въздействие върху икономическата и социалната стабилност дори в ЕС. При прилагането на ЕССП държавите членки трябва да гарантират по-големи и устойчиви инвестиции за подобряване на обществените здравни услуги и инфраструктура, както и на координацията в областта на общественото здравеопазване в рамките на държавите и между тях. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Всички заинтересовани страни имат големи очаквания на срещата на върха да се поеме силен ангажимент за поддържане и развитие на европейския социален модел, който се основава на балансирано съотношение между права и задължения. Призоваваме държавите членки и европейските институции да проявят амбиция и решителност в тази посока. |
| --- | --- |

13.

Брюксел, 28 април 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

560-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет (JDE) - Interactio, 27.4.2021 г. – 28.4.2021 г.

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/8

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Свободни професии 4.0“

(становище по собствена инициатива)

(2021/C 286/03)

| Докладчик: | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Докладчик:

Rudolf KOLBE

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 31.3.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 233/0/3 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

Член 32 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

31.3.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

233/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Свободните професии вече успешно използват, в полза на своите възложители, в голям мащаб цифрови приложения и приложения на основата на изкуствен интелект (ИИ) и изпълняват водеща роля в тяхното технологично развитие, например в инженерния сектор. Те трябва да продължат и в бъдеще да участват все по-активно в разработването и валидирането на приложенията, за да бъдат гарантирани практическата им приложимост и ефективност. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Цифровите приложения не следва да се разглеждат като конкурент или заместител на услугите, предлагани от страна на свободните професии. Те са по-скоро помощни средства, които вече подобряват и разширяват предоставяното на услуги от страна на свободните професии. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Свободните професии трябва да могат да разпознават и оценяват рисковете, възникващи в резултат от използването на цифрови технологии, в интерес на своите клиенти, пациенти и възложители. Това произтича от специфичния аспект на доверие, характерен за отношението, който ще се запази като основен елемент и когато продажбите се извършват по цифрови канали. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | По отношение на цифровите приложения пациентите, клиентите и възложителите трябва да могат да разчитат, че услугите от страна на свободните професии се предоставят на собствена отговорност, на професионална основа и независимо от външни интереси. В това отношение важно предварително условие е да има адекватни, адаптирани спрямо развитието на цифровите технологии професионални правила. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Свободните професии трябва да гарантират последователно защитата на данните и да я отстояват по отношение на трети страни. За предотвратяването на злоупотребата с данни са необходими сигурни цифрови инфраструктури в ЕС. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Свободните професии трябва да актуализират съдържанието на образованието и обучението, за да гарантират възможно най-висок стандарт на качество на ИТ и цифровите умения за себе си и за своите служители. EС се призовава да подкрепя тези процеси посредством съответни програми за подпомагане. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Свободните професии трябва да адаптират саморегулираннето си спрямо развитието на цифровите технологии и да участват активно в този процес. Това може да изисква разширяване на професионалните етични стандарти. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Възникването на нови свободни професии (станало възможно благодарение на цифровизацията) следва да се насърчава въз основа на критериите и принципите, посочени в Манифеста от Рим. |
| --- | --- |

1.8.

2.   COVID-19 и свободните професии

| 2.1. | Пандемията задейства мащабен процес на цифровизация и при свободните професии. В резултат от нарасналата нужда от услуги, представяни от страна на свободните професии, и обусловените от пандемията ограничения се наложи силно разширяване на цифровите услуги. Кризата показа колко е зависимо нашето общество от отличното професионално ноу-хау на свободните професии със системно значение. Като ключови партньори на правителствата в управлението на кризата и гарантирането на основните потребности на населението, в бъдеще свободните професии трябва да бъдат още по-добре интегрирани в системите на колективните трудови правоотношения и техните услуги трябва да бъдат гарантирани посредством адекватни, адаптирани спрямо развитието на цифровите технологии професионални правила. Трябва да се разглежда критично фактът, че много самостоятелно заети лица и представители на свободните професии нямаха никакъв или имаха само недостатъчен достъп до държавно подпомагане по време на пандемията. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Силната цифровизация на услугите, предоставяни от страна на свободните професии, може да окаже устойчиво въздействие върху подобряването на предоставянето на услуги също и в отдалечените региони. В рамките на този процес трябва да се гарантира, че все още твърде голямата разлика понастоящем между градските и селските райони по отношение на бързия широколентов интернет ще бъде преодоляна възможно най-бързо и че цифровизираните услуги ще бъдат еднакво достъпни за хората от всички региони. По време на кризата свободните професии инвестираха в цифровизация и защита на данните, за да изпълнят задачата си като доставчици на услуги в интерес на общото благо на ключови обществени позиции. Поради това е от съществено значение и свободните професии изрично да бъдат взети под внимание като група със системно значение във всички мерки за съживяване на икономиката. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Манифест от Рим — определение на понятието за свободни професии

| 3.1. | Свободните професии играят решаваща роля за икономическото и социалното развитие на ЕС. Те са част от широкия спектър от регламентирани професии, за които се изискват специфични квалификации и които обхващат 22 % от всички работници в Европа. През 2013 г. над една десета от брутната добавена стойност в ЕС беше създадена от сектора на свободните професии. Кризата, предизвикана от COVID-19, показа екзистенциалната зависимост на нашето общество от висококвалифицираните услуги, предоставяни от свободните професии. Като устойчиви на кризи работодатели и предприятия свободните професии предлагат значителен потенциал за заетост. Освен това те изпълняват важни задачи от общ интерес. Услугите, които те предоставят, са тясно свързани с основните потребности на отделните лица, като живот, работа, здраве, безопасност или имущество. В този контекст е от съществено значение да се гарантира демократичен достъп до услугите, предоставяни от страна на свободните професии, като тези в областта на медицината, в рамките на системите за социална сигурност или в правната област — посредством правна помощ. Препоръките за тавани или горни граници на хонорарите или таксите изпълняват защитна функция за тези, които се възползват от услугите, предоставяни от страна на свободните професии, и които зависят от тези норми поради информационна асиметрия. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Европейският икономически и социален комитет е разглеждал многократно темата за свободните професии, а през 2014 г. възложи осъществяването на всеобхватно проучване, озаглавено „Състоянието на свободните професии по отношение на техните функции и значението им за европейското гражданско общество“ (1). В хода на тази дейност стана ясно, че дотогава нямаше единно разбиране или общоприето определение за свободните професии на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | С цел да се даде определение на понятието за свободни професии, през декември 2017 г. ЕИСК прие Манифеста от Рим. В това отношение можеше да се взаимства от подготвителната работа на отделни европейски асоциации на свободните професии, които бяха предприели съвместен опит да формулират европейско определение под формата на харта на свободните професии. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Съгласно Манифеста от Рим свободните професии предоставят нематериални (интелектуални) услуги въз основа на специфични професионални умения или способности. Тези услуги се характеризират с личен елемент и се осъществяват на основата на отношение на доверие. Представителите на свободните професии упражняват дейността си по самостоятелен и професионално независим начин. Те се отличават с професионална етика и са поели ангажимент както към съответните интереси на своите възложители, така и към общото благо; те подлежат на система за професионална организация и контрол. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Това определение не е изчерпателно, а е отворено за нови технологични достижения и нови професии. В Манифеста от Рим се посочва, че тези характеристики са показателни за свободните професии, но че не е необходимо винаги да са налице кумулативно. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Предизвикателства на цифровизацията

| 4.1. | Глобалната цифровизация задейства процес на трансформация в цялото общество, чиито последици все още не могат да бъдат предвидени. Пандемията от COVID-19 ще допринесе за ускоряване на тази тенденция. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | От следните примери става ясно, че цифровите приложения и канали за дистрибуция и използването на изкуствен интелект вече са съществен елемент на много услуги, предоставяни от страна на свободните професии, и че могат да ги оптимизират допълнително в бъдеще. Предстои все още да бъдат установени последиците от липсата на личен контакт върху особеното отношение на доверие между представителите на свободните професии и техните потребители, клиенти или пациенти, както и да бъде даден отговор на въпроса в каква степен така нареченият човешки фактор може да бъде заменен от изкуствения интелект. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | В областта на правните консултации все по-широко разпространение намират технологиите на блок-веригата и правните електронни технологии. Електронните адвокатски пощенски кутии и приложенията на електронното правителство ще променят трайно начина, по който хората взаимодействат със съдилищата и публичните органи. Свободните професии вече са важни партньори в изпълнението на проекти за електронно управление и допринасят значително за административното опростяване в тази област. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | В областта на планирането строителното информационно моделиране (Building Information Modelling (BIM), метод за свързване в мрежа на проектирането, изграждането и управлението на сгради, придобива все по-голямо значение и много оценки на безопасността в областта на инфраструктурата се извършват посредством изкуствен интелект. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | В областта на здравеопазването приложенията на ИИ доведоха до съществени промени в медицинската диагностика. Към това трябва да се добавят продължаващото развитие на телемедицинските консултации, електронните рецепти и нарастващото използване на електронни здравни досиета. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | Цифровизацията променя каналите за комуникация и информиране. От една страна, тя предоставя възможност на потребителите да получават информация преди и по време на използването на услугите, предоставяни от страна на свободните професии, като по този начин се намалява съществуващата към момента информационна асиметрия. От друга страна, съществува опасност свръхпредлагането на нефилтрирана и некоментирана информация или целенасочените фалшиви новини (fake news) да объркат потребителите и да ги доведат до сериозни погрешни преценки и информационните асиметрии да се увеличат дори още повече. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Цифровизацията на услугите, предоставяни от страна на свободните професии, и системите за гласово разпознаване и превод на основата на ИИ ще доведат до намаляване на зависимостта от местоположението и езика. Това се отнася преди всичко за услугите, свързани с консултации и планиране, но и за услугите от социалния и здравния сектор. То не трябва да води до подкопаване на принципа на държавата на местоназначение, установен в Директивата за услугите. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Качеството на данните при приложенията с ИИ е от особено значение в областта на услугите, предоставяни от страна на свободните професии. За успешното използване на практика на подобни приложения в чувствителни области е абсолютно необходимо включването на свободните професии в техническото разработване и по-специално в осигуряването на качеството на данните. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Важен аспект в този контекст е анонимизирането или псевдонимизацията на данните като основа за сигурно използване на данните в интерес на възложителите. Същевременно развитието на технологиите ще доведе до увеличаване на риска от киберпрестъпност, която ще застрашава и предлагането на услуги от страна на свободните професии. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Цифровизацията ще улесни навлизането на пазара на нови търговски доставчици, които предлагат целенасочено бизнес модели за свободните професии. Европейският съюз и държавите — членки на ЕС, се призовават да подкрепят този процес чрез регулаторни действия, когато това е необходимо, например с цел регламентиране на отношенията между операторите на платформи и свободните професии, както и на достъпа до такива платформи. В този процес следва да бъдат включени националните надзорни органи или професионални организации. В областта на фармацевтичните услуги през последните години се появиха големи онлайн аптеки, осъществяващи трансгранична дейност. Като нови доставчици, вероятно ще имат предимство дружествата, които вече разполагат с цифров експертен опит. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Основни елементи на свободните професии в контекста на цифровата трансформация

| 5.1. | Между представителя на дадена свободна професия и неговия клиент, пациент или възложител съществува особено отношение на доверие, което е съществена характеристика на този вид услуги. Цифровизацията поставя на изпитание това отношение на доверие. Това се дължи например на факта, че личният контакт вече не се осъществява пряко, а все по-често протича посредством технически помощни средства, като например видеовръзки или електронни съобщителни услуги. При все това личните, основани на доверие консултации и напътствия и в цифрова форма ще продължат да бъдат основен елемент на предоставяното на услуги от страна на свободните професии. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | В дългосрочен план обаче трябва да бъде поставен въпросът дали приложенията на ИИ могат да отговорят на същите изисквания като консултантските услуги, предоставяни от хора. На теория е възможно отношението на доверие между хората да се преобразува в отношение на доверие между човек и машина. Понастоящем приложенията на ИИ са все още много далеч от това. Последното решение трябва да се взема от човека (подход „под човешки контрол“). Програмирането, което е в основата на изкуствения интелект, трябва да бъде ориентирано към човека, да бъде прозрачно и насочено основно в интерес на получателите на услугите, както и да се ръководи от същите критерии по отношение на разпоредбите относно отговорността. Освен това от съществено значение за успеха и доверието в услугите на основата на ИИ е прозрачността на съответните алгоритми. Те не бива да способстват за възникване на изкривявания или възпроизвеждане на предразсъдъци. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Важна основа на това отношение на доверие е професионалната независимост и личната отговорност. Неизменна характеристика на услугите, предлагани от страна на свободните професии, е фактът, че пациентите, клиентите и възложителите могат да разчитат на факта, че тези услуги ще бъдат предоставени на собствена отговорност, на професионална основа и независимо от външни интереси. Тъкмо в цифровата сфера, където яснотата по отношение на влиянието на различни интереси e все по-малка, доверието в независимата професионална експертиза ще придобива все по-голямо значение. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Гарантирането на сигурността и защитата на данните е основен елемент на предоставянето на услуги от страна на свободните професии в цифровата епоха. В това отношение свободните професии изпълняват ключова роля, като действат като гаранти за сигурното използване на цифровите приложения от страна на своите клиенти или пациенти и ги информират за възможни рискове. Това укрепва отношението на доверие с получателя на услуги и върви ръка за ръка със спазването на изискванията за професионална тайна. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | В същото време трябва да се отбележи, че свободните професии не са в състояние да разпознаят всички случаи на злоупотреба с данни, което е от решаващо значение от гледна точка на евентуални въпроси, свързани с отговорността. Това е особено валидно, когато злоупотребата с данни се осъществява посредством намеса на външни субекти в достъпните цифрови инфраструктури извън ЕС. Поради това Европейският съюз следва да насърчава изграждането и разширяването на сигурни цифрови инфраструктури, за да остане по този начин наравно с конкуренти от други региони на света. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Цифровизация и образование

| 6.1. | Цифровизацията ще промени изискванията към образованието, обучението и допълнителната квалификация за свободните професии. Необходима е готовност за учене през целия живот, което обхваща не само конкретната специалност, но включва и придобиването на бързо променящи се цифрови умения в други области. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Представителите на свободните професии трябва още по време на образованието си и в рамките на по-нататъшния професионален живот да усвояват съответните цифрови умения, за да бъде гарантирана необходимата основа за цифрови умения в бъдеще. Европейският съюз се призовава да подкрепя тези процеси посредством съответни програми за подпомагане. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Придобиването и по-нататъшното развитие на цифровите умения се отнася и за сътрудниците в свободните професии, като упражняващият свободна професия носи отговорност за тяхното обучение. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Цифровизация и професионално право

| 7.1. | Високите изисквания към качеството и сигурността на предоставяните от страна на свободните професии услуги са законово регламентирани в много държави. Те трябва да бъдат гарантирани независимо от това дали тези услуги се предоставят по цифров път или не. Националното професионално право e предмет на спорове в ЕС от много години насам. Докато Европейската комисия се надява, че с намаляването на националните професионални правила ще се създадат по-голям икономически растеж и конкуренция, се пренебрегват произтичащите от това разходи, свързани с нередности, дължащи се на липсата на осигуряване на качество на дерегулираните пазари за услуги, предоставяни от страна на свободните професии. Поради това много държави членки считат, че техните правила са необходими и подходящи за осигуряване на качество, особено в областта на услугите със системно значение, предоставяни от страна на свободните професии. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Тъй като новите цифрови форми на предоставяне на услуги от страна на свободните професии ще попадат все по-често извън обхвата на съществуващите правни разпоредби, ще бъде необходимо адаптиране на действащото професионално право. С цел постигане на необходимата гъвкавост правилата, които са ненужни вследствие на цифровизацията, следва да бъдат преразгледани. От друга страна, ще бъде необходимо в още по-голяма степен да бъдат предвидени законово определени принципи по отношение на достъпа до свободни професии и упражняването им, за да се избегнат отрицателни последици от цифровизацията за потребителите и свободните професии. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | По принцип целта ще бъде да се намери оптимален баланс между задължителните правила и правните актове с незадължителен характер (soft law). Предимство се дава тук на професионалното саморегулиране. Само когато то не сработи законодателят е призован да го регулира. За свободните професии, които не са регламентирани, следва да се насърчава приемането на етични правила. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Цифровизация и саморегулиране на свободните професии

| 8.1. | Съществена характеристика на свободните професии е някаква форма на професионална организация, която обаче се различава значително в отделните държави в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Саморегулирането е организирано предимно на регионално, а понякога и на местно равнище. Цифровизацията премахва класическата зависимост от местоположението и езика при предоставянето на услугите. Това повдига въпроса как може да бъде гарантиран ефективно в бъдеще професионалният надзор. Органите на саморегулиране следва да разгледат своевременно този въпрос. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Цифровизацията създава нови задачи за професионалните организации и сдружения на свободните професии. Те могат да помогнат на своите членове да разработят нови цифрови сфери на дейност или да работят с нови медии. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Цифровизацията ще изисква адаптиране на професионалните етични стандарти, разработени в рамките на саморегулирането на свободните професии. Професионална етика, гарантираща спазването на най-важните основни елементи на свободните професии, е важно предварително условие за предотвратяване на неблагоприятни въздействия от процесите на цифровизация върху потребителите. При това професионалните етични стандарти могат да допълват правните разпоредби. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Възникване на нови професионални профили на свободните професии

| 9.1. | Цифровизацията може да разшири съществуващите професионални профили на свободните професии и да укрепи междудисциплинарното сътрудничество с други професии, както и да способства — въз основа на критериите, посочени в Манифеста от Рим, за възникването на нови свободни професии в контекста на една отворена и развиваща се система. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Освен това цифровизацията ще засили трайното комерсиализиране на услугите, предоставяни от страна на свободните професии, и ще промени традиционните професионални профили на свободните професии. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Поради това саморегулирането, професионалните етични стандарти и законовите минимални изисквания ще играят съществена роля в бъдеще. Така посредством иновативни и гъвкави подходи ще бъдат гарантирани общественият интерес в противовес на ориентацията единствено към печалба, а оттук и качеството на услугите за потребителите, предоставяни от страна на свободните професии. |
| --- | --- |

9.3.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Проучване „Състоянието на свободните професии по отношение на техните функции и значението им за европейското гражданско общество“, EESC-2014-46-EN, ISBN 978-92-830-2460-6.

1

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/13

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на социалната икономика за създаването на работни места и за прилагането на Европейския стълб на социалните права“

(проучвателно становище)

(2021/C 286/04)

| Докладчик: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Cinzia DEL RIO |

Докладчик:

Giuseppe GUERINI

Съдокладчик:

Cinzia DEL RIO

| Консултация | Португалско председателство на Съвета, 26.10.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 31.3.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 239/2/1 |

Консултация

Португалско председателство на Съвета, 26.10.2020 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

31.3.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

239/2/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК благодари на португалското председателство, че поиска да бъде изготвено настоящото становище и счита, че е важно социалните предприятия да бъдат разглеждани като стратегическите партньори за прилагането на Европейския стълб на социалните права и за изграждането на Европейски съюз, който да потвърди, че основната функция на икономиката е да бъдe в услуга на хората. Във връзка с това препоръчва в националните планове за възстановяване и устойчивост за излизане от пандемичната криза властите на държавите членки да предвидят широко участие на социалните предприятия. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът счита, че е необходимо да бъдат затвърдени приетите от институциите на Европейския съюз оперативни критерии, за да се насърчи подходящо признаване на организациите и предприятията от социалната икономика в различните юридически форми, в които се създават. Тези критерии предвиждат предварително да се набелязват социални цели от общ интерес, да се приема демократично и основано на участието управление от различни заинтересовани страни и дори когато се търси „ограничена рентабилност“, тя да е предназначена за постигането на уставните цели. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че за да сe измерват социалните въздействия, създавани от организациите и предприятията от социалната икономика, на Европейския съюз е необходима постоянно действаща система за статистическо преброяване, която да позволява достъп до подходящи, сравними и актуализирани данни относно стабилността и въздействието на сектора. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът счита, че когато ролята на социалната икономика за създаването и запазването на работните места включва работници в неравностойно положение и в територии в неблагоприятно положение, са необходими подходящи политики за подкрепа, които признават функцията от общ интерес на тези организации, и които, въпреки че имат частна правосубектност изпълняват предимно обществена функция. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Тези политики за подкрепа трябва да се изразяват на четири равнища:






  — | данъчни политики и данъчен режим, които да признават функцията от общ интерес; |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

данъчни политики и данъчен режим, които да признават функцията от общ интерес;

| — | политики за насърчаване на публични и частни инвестиции, които да стимулират развитието на финансиране със социално въздействие и чрез обществените поръчки и концесиите; |
| --- | --- |

—

политики за насърчаване на публични и частни инвестиции, които да стимулират развитието на финансиране със социално въздействие и чрез обществените поръчки и концесиите;

| — | политики за подкрепа на стабилната заетост и водещата икономическа роля на работниците на предприятията от социалната икономика; |
| --- | --- |

—

политики за подкрепа на стабилната заетост и водещата икономическа роля на работниците на предприятията от социалната икономика;

| — | политики за подкрепа на квалификацията на персонала и на технологичните иновации в организациите от социалната икономика. |
| --- | --- |

—

политики за подкрепа на квалификацията на персонала и на технологичните иновации в организациите от социалната икономика.

| 1.6. | По отношение на създаването и запазването на работни места ЕИСК счита, че формулата, известна като „изкупуване на предприятието от работниците“, е полезна не само за възстановяване на предприятията в криза, но също и в случаи на прехвърляне на собствеността на МСП, чиито основатели нямат наследници. Ето защо може да се окаже интересно да се създаде специален европейски инвестиционен фонд. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава да бъде подкрепен и насърчен, включително чрез политики за стимулиране, растящият интерес на финансовите оператори към инвестиции със социално въздействие, които трябва да открият в предприятията от социалната икономика основния участник за действие за даване тласък на инвестиции, предназначени за постигането на цели в социалната област, екологията и солидарността. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Комитетът счита, че предприятията от социалната икономика могат да бъдат идеална организационна форма за новите форми на предприемачество, осъществявани посредством цифровите платформи и по-специално за дейностите на „икономика на споделянето“, за тяхната склонност към активно участие на работниците и потребителите на цифровите платформи. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК подчертава, че достойните условия на труд и демократичното управление са определящи за предприятията от социалната икономика характеристики и че, когато не са предвидени в устава, както в случая с работническите и социалните кооперации, трябва да бъдат предвидени конкретни форми на консултации и участие на работниците. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Комитетът вярва, че организациите от социалната икономика, и по-специално доброволческите сдружения, играят основна роля за сближаването, като увеличават социалния капитал и подкрепят отговорната роля на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Доброволчеството сред младите хора е основен ресурс за повишаване на пригодността за заетост и човешкия капитал на новите поколения, като се създава полезно въздействие, което увеличава възможностите за заетост. Тази функция изглежда полезна и за намаляване на явлението незаети с работа, учене или обучение (NEET) и би било добре да бъдат приложени политики, за да се насърчи преходът от доброволческия опит към стабилни форми на платена работа. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | И накрая, ЕИСК призовава и изразява надежда планът за действие за социалната икономика да бъде възможност за въвеждане на оперативни инструменти и конкретни законодателни предложения. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Общи бележки

| 2.1. | С настоящото проучвателно становище, по искане на португалското председателство на Европейския съвет, ЕИСК изразява задоволство, че допринася за постигането на приоритетите на програмата, особено по отношение на насърчаването на европейския социален модел, чрез определяне на конкретни предложения относно ролята на предприятията от социалната икономика за създаване на стабилни и достойни работни места и на по-приобщаваща, устойчива и жизнеспособна икономика. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Социалната икономика все повече се признава на международно равнище като решаващ и важен участник, способен да изрази организационния и преобразуващ капацитет на гражданското общество. В различни държави членки бяха създадени законодателства, които признават нейните цели и функции, очертавайки профила и юридическата форма на организациите, признати като проявления на социалната икономика (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Във връзка с юридическото признаване в становище INT/871 (2) ЕИСК подчертава, че организациите и предприятията от социалната икономика считат за по-важни социалните цели, отколкото ролята на капитала и благодарение на тяхното демократично управление, в което участват различни заинтересовани страни. Те не преследват реализирането на печалба и дори когато постигат „ограничена рентабилност“ чрез предприемаческа дейност, печалбите са предназначени за постигането на уставните цели и за създаването на работни места. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Реалното признаване на социалната икономика e подкрепено от проучвателни документи, изготвени от международни институции и организации като ОИСР, ООН, МОТ и от различни институции на ЕС, сред които самият ЕИСК, чиито 13 становища относно социалната икономика между 2009 и 2020 г. разпределиха организациите и предприятията от социалната икономика в 4 групи: кооперации, сдружения, взаимоспомагателни дружества и фондации, към които напоследък се присъединиха социалните предприятия. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Въпреки че по-представителните критерии и концепции за социалната икономика като предимството на хората пред капитала, реинвестирането на печалбите и основаното на участието управление бяха признати от Европейския съюз (3), все още не е постигнато споразумение за хомогенно европейско правно определение. През 2018 г. Парламентът предложи въвеждането на сертификат за организациите от социалната икономика, въз основа на член 50 от ДФЕС. ЕИСК счита, че за да бъде осъществено това, е необходимо по-добро и по-хомогенно събиране на статистическите данни за преброяването на организациите и предприятията от социалната икономика съгласно общо работно определение, каквато е практиката в държавите, които са въвели публични регистри на тези организации и предприятия. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Признато, официално прието и валидно работно определение за институциите на Европейския съюз е все по-необходимо, най-вече за да се предостави достъп до много възможности за растеж и развитие, както и за насърчаване на по-добро разбиране на социалната икономика от страна на публичните и частните институции. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Това определение е необходимо за пълен достъп до капиталовия пазар, където нараства интересът към инвестициите със социално въздействие. Планът за действие за социалната икономика e подходяща възможност за разглеждане на този въпрос, но също и в плана за действие за Съюза на капиталовите пазари за хората и предприемачите (4) би трябвало да се разгледа ролята на социалната икономика за привличане в Европа на инвестиции за икономика c внимание към хората. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Функцията и икономическата стойност, генерирана от организациите на социалната икономика, изглежда доста показателно както за размера (8 % от европейския БВП), така и за качеството и устойчивостта на тази стойност (5), която дори през годините на финансовата криза повиши както произведената икономическа стойност, така и броя на наетите работници. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Значима е ролята за създаването и запазването на работни места, с над 13,6 милиона платени работни места в Европа, които се равняват на около 6,3 % от активното население на ЕС-28 (6), над 232 милиона членове на кооперации, взаимоспомагателни дружества и други подобни субекти, над 2,8 милиона предприятия и организации. Сред тези работници около 2,6 милиона са работници на социални предприятия, отговарящи на изискванията, описани от Инициативата за социално предприемачество от 2011 г. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Мнозина от заетите в организациите и предприятията от социалната икономика се откриват в малки организации, но има случаи, в които предприятията от социалната икономика придобиват големи размери с брой, който понякога надхвърля стотици и хиляди заети лица. Голяма част са в организации, характернизиращи се с управление, основано на участието, което показва връзка между широкото участие на заинтересованите страни в управлението и склонността към запазване на високи равнища на заетост, както и на по-добра способност за устояване на сътресения (7). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | В социалната икономика е показателно значителното присъствие на работнички, което в много случаи надвишава дела от 70 % на работната ръка, а по принцип възлиза на над 50 %. Въпреки че са необходими по-нататъшни стъпки към пълна равнопоставеност, показателно е присъствието на жените на ръководни и висши длъжности в много организации от социалната икономика. Следователно сред тези организации и предприятия се откроява значителна справедливост в заплащането, както между различните позиции в организационната йерархия, така и във възнагражденията, които не показват прекомерни неравновесия между половете (8). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | По-голямата справедливост на заплащането не променя факта, че в не малко случаи равнищата на възнаграждение на работниците от организациите и предприятията от социалната икономика продължават да са в ниските категории на разпределение на доходите. Това отчасти се дължи на недооценяването на работата, свързана с полагане на грижи, която в много случаи не получава адекватно икономическо признание и в традиционните форми на предприемачество. В това отношение е необходимо да се засилят синдикалните права на работниците от социалния сектор и в областта на грижите. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Важна е и функцията, изпълнявана при насърчаването и прилагането на социални иновации, което показва, че тези организации умеят да тълкуват и подпомагат промените на обществото, като мобилизират ресурси на човешки капитал, което се изразява с активно и солидарно участие с над 82,8 милиона доброволци. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Големият брой на лицата, работещи във важни сектори, както и предизвикателствата, свързани със социалните и технологичните иновации, за които са призвани организациите и предприятията от социалната икономика, трябва да бъдат подкрепени от подходящи мерки за непрекъснато обучение и квалификация за повишаване на професионалните и организационните умения. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Ето защо ЕИСК счита за много подходящо обявяването от Европейската комисия на план за действие за социалната икономика и конкретни действия за прилагането на Европейския стълб на социалните права със специален план за действие, относно който ЕИСК изготви становище SOC/614 (9). |
| --- | --- |

2.15.

3.   Предложения за европейска политика за подкрепа и насърчаване на социалната икономика

| 3.1. | За да се даде допълнителен тласък на приноса на организациите и предприятията от социалната икономика и за да се изгради „По-социална, устойчива и приобщаваща Европа“, е необходимо да се въведат законодателни мерки и програми за европейска икономическа политика, които насърчават и благоприятстват растежа на организациите и предприятията от социалната икономика съгласно приноса, който те могат да имат за модел за устойчиво, екологично и солидарно развитие. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Във връзка с това считаме, че е възможно да се определят действия на четири равнища:






  — | схема за данъчно облагане, която да признава функцията от общ интерес, изпълнявана от предприятията от социалната икономика, със специално внимание към тези, които извършват дейност в сектори от значим обществен интерес, като услуги в социалната област, здравеопазването, образованието и социалното приобщаване; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

схема за данъчно облагане, която да признава функцията от общ интерес, изпълнявана от предприятията от социалната икономика, със специално внимание към тези, които извършват дейност в сектори от значим обществен интерес, като услуги в социалната област, здравеопазването, образованието и социалното приобщаване;

| — | политики за насърчаване на публични и частни инвестиции, които да стимулират развитието на финансиране със социално въздействие — с по-нататъшно подобряване на достъпа до пазара на обществените поръчки и концесиите; |
| --- | --- |

—

политики за насърчаване на публични и частни инвестиции, които да стимулират развитието на финансиране със социално въздействие — с по-нататъшно подобряване на достъпа до пазара на обществените поръчки и концесиите;

| — | политики за подкрепа на стабилната заетост и водещата икономическа роля на работниците на предприятията от социалната икономика, по-специално в тяхното демократично управление; |
| --- | --- |

—

политики за подкрепа на стабилната заетост и водещата икономическа роля на работниците на предприятията от социалната икономика, по-специално в тяхното демократично управление;

| — | политики за подкрепа, за да се прилагат нови умения и да се насърчава разпространението на иновации и нови технологии в гражданското общество. |
| --- | --- |

—

политики за подкрепа, за да се прилагат нови умения и да се насърчава разпространението на иновации и нови технологии в гражданското общество.

| 3.3. | ЕИСК признава основната функция, изпълнявана от организациите и предприятията от социалната икономика в областта на услугите за личността, но счита, че отговорностите на държавите членки и на публичните администрации продължават да са изключително важни, за да се гарантират основните услуги за гражданите. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Необходимо е да бъдат допълнително засилени мерките в подкрепа на заетостта в социалните предприятия, чиято задача е интегрирането на пазара на труда на работници с увреждания или в значително неблагоприятно положение. Тези мерки би трябвало да доведат до намаляване на данъчните и осигурителните тежести върху разходите за труд чрез поемане от страна на публичните власти на част от вноските, необходими за осигуряване на застрахователна и социална закрила на тези работници в неблагоприятно положение. Освен това подобни стимули не бива да бъдат разглеждани като държавна помощ за предприятията от социалната икономика, тъй като са предназначени за подкрепа на пълното включване на пазара на труда на работниците в силно неблагоприятно положение. Във всички случаи стимулите би трябвало де бъдат предоставяни само на организации, които зачитат колективните трудови договори и основните права на работниците. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | В много случаи предприятията от социалната икономика са основният оператор на съществени услуги за населението — като образователни, социално-здравни, помощни или за обучение и интегриране на пазара на труда за лицата в неблагоприятно положение — управлявайки дейности, които макар и да приемат търговски или предприемачески характер, си остават дейности, които имат голяма общностна и териториална стойност и печалбите от тях се реинвестират за постигането на уставните цели. Това са услуги, които се осъществяват с прякото участие на самите получатели и дълбоката им териториална свързаност е част от мисията, която изпълняват. Ето защо тези условия не могат да се приравнят безусловно към режимите на пазарна конкуренция. Ето защо би трябвало да се облекчат някои от настоящите изисквания относно „държавните помощи“, които забраняват въвеждането на режим на данъчно облагане, който да признава социалното значение и обществена полза от тези организации. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Освен това, поради същата причина ЕИСК, както вече посочи в становище INT/906 (10), счита, че е необходимо таванът в размер на 500 000 евро за период от три данъчни години, предвиден в Регламента за минималната помощ de minimis за услуги от общ икономически интерес, да бъде най-малко 800 000 евро на данъчна година.
  При това се подразбира възможността да се предвидят правила за достъп до публично финансиране, хармонизирано с еднородни прозрачни критерии и при пълно спазване на трудовото законодателство и на прилагането на колективните трудови договори в сектора. |
| --- | --- |

3.6.

При това се подразбира възможността да се предвидят правила за достъп до публично финансиране, хармонизирано с еднородни прозрачни критерии и при пълно спазване на трудовото законодателство и на прилагането на колективните трудови договори в сектора.

| 3.7. | Важно е да се определят полезни инструменти за увеличаване на социално значимите инвестиции, осъществявани в организациите от социалната икономика. В тази насока бяха осъществени някои интересни опити със специални облигации или дялови участия (дялово или квазидялово участие) в предприятие от социалната икономика, свързано с преследването на социални цели от общ интерес. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | За тези финансови инструменти, като за инвеститора се прилага преференциално данъчно облагане, може да се създадат важни стимули за растеж, като се има предвид, че данните за минали периоди потвърждават, че макар и с ограничени инвестиции организациите от социалната икономика са успели да създадат много работни места и много социални ползи за ползвателите на извършваните от тях услуги. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Необходимо е обаче да се предвидят подходящи показатели, които правят възможно измерването и сравняването на постигнатите резултати, като стабилното увеличаване на заетостта, прилагането на високи стандарти за безопасност на работното място и проверката на ефективното постигане на социалните цели, на които се основава инициативата. Ето защо е добре държавите членки да приемат рамкови закони относно социалната икономика и активно да въвеждат благоприятни политики за растежа и развитието на предприятията от социалната икономика. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Още през 2011 г. Европейската комисия определи необходимостта от подобряване на равнището на публичната осведоменост и възможност за откриване на информацията и статистическите данни за предприятията от социалната икономика, но все още предстои много работа за определянето на координирани стандарти, които впрочем може да бъдат особено полезни и за избягване на явления като „изпиране на социалния имидж“ или непозволен достъп до мерките за подкрепа. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Поради това би могло да се определят национални органи в държавите, които все още не са ги приложили и на които е възложено да наблюдават и проверяват спазването на изискванията стандартите и съгласуваността със социалните цели. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Сред специфичните мерки за подкрепа една от най-важните е тази за участието на пазара на обществените поръчки и концесиите, за която Директива 2014/24/ЕС вече предложи важни инструменти (11), които не бяха приложени правилно във всички държави членки. За да насърчи социално отговорното възлагане на обществени поръчки, Европейската комисия би трябвало да дава пример и да използва максимално своите процедури за възлагане на обществени поръчки, за да преследва целите на социалната политика. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Сред мерките за подкрепа продължават да изглеждат интересни тези, които са предназначени за преструктурирането на производствени дейности и услуги или прехвърлянето на тези дейности от фирми в криза или от предприемачи в края на кариерата им на работниците, организирани под формата на кооперации или в предприятия с дялово участие. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | При много от тези опити, които се определят като „изкупуване на предприятието от работниците“ (12), вече осъществени успешно за възстановяването на промишлените дейности в криза, днес се увеличават случаите, в които дадено социално предприятие с дялово участие на работниците се предлага да извърши прехвърляне на собствеността на малки предприятия. Това се случва по-специално сред младите хора, които нямат подходящи капиталови ресурси, за да предприемат стопанска дейност, а често са възпирани от това, че са сами и от страха да посрещнат предизвикателствата на пазара самостоятелно. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | За да се увеличи потенциалът на тези инициативи, ще бъдат необходими инвестиции и подкрепа, за да се подпомогне започването на стопанска дейност чрез капиталово участие в подкрепа на работниците от предприятия в криза, които решат да се върнат към дейност, като участват в кооперация. В някои държави тези инициативи позволиха преквалификацията на редица предприятия и запазването на хиляди работни места. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | В тези процеси на промишлено преструктуриране ролята на синдикалните организации на работниците е от ключово значение. Форми на самостоятелно предприемачество като „изкупуване на предприятието от работниците“ са неделима част от активните политики в областта на заетостта. Добра практика на сътрудничество между кооперациите и синдикатите е подписаното в Италия споразумение между трите кооперативни федерации и трите най-представителни синдиката за системно сътрудничество при изкупуване от работниците (13). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ЕИСК изразява желание планът за действие за социалната икономика да насърчи въвеждането в Европейския съюз на аналогични инициативи във всички държави членки, като в рамките на Европейския инвестиционен фонд или на този за приспособяване към глобализацията се създаде структура, посветена на целта за притежаване на конкретни инструменти, за да се подпомогне възобновяването на икономическите дейности, пострадали от предизвиканата от пандемията криза. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Нови форми на социална икономика

| 4.1. | Предприятията от социалната икономика създават нови работни места и инициативи за социални иновации и в контекста на зелената икономика и за насърчаването на устойчиво развитие. Обогатява се опитът с кръговата икономика, придобит от организациите от социалната икономика, които създават и нови работни места в сектора на повторната употреба или на социалното селско стопанство. Засега правната рамка и политиките в много държави членки не дават възможност за прилагане на политики за развитието на кооперации за интегриране на пазара на труда. Поради това е желателно да се предприемат действия на равнището на ЕС, за да се постигне напредък при тези условия. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Особено интересна е ролята, която работническите кооперации (14) могат да играят, за да станат по-приобщаващи новите форми на предприемачество, осъществявани чрез цифровите платформи, с цел да се направи по-устойчиво и споделено участието на работници и потребители, за да се развиват нови форми на взаимоспомагателна дейност и солидарност чрез цифрови технологии, които могат да насърчават широко участие. Това не променя факта, че защитата на работниците в платформи и на работниците с нетипична форма на заетост задължително минава през подписването на подходящи колективни трудови договори със синдикалните организации на работниците. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Предприятията от социалната икономика могат да създадат възможности за работа и за местно развитие, като организират участие на гражданите в осъществяването на услуги като доставка на енергия от възобновяеми източници или в организирането на услуги в отдалечени и селски райони, както при френския опит на Териториалните клъстери за икономическо сътрудничество, в които около даден проект се обединяват сдружения, кооперации, местни власти, традиционни фирми и университети, и насърчават опити в социално селско стопанство, устойчив туризъм, оползотворяване на природната и културната среда. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | В социалната икономика е от съществено значение функцията на доброволческите дейности, важни за младите поколения, но и за възрастните хора, за които в някои случаи са важна възможност за запазване на активна социална и гражданска роля, което допринася за подобряване на качеството на живота. Ето защо е важно да се засилят синергиите между системите за обучение и часовете за доброволчески труд като инструменти за насърчаване на включването в пазара на труда в социалния сектор. По-добрата координация между периодите на доброволчество и на стаж може да улесни обучението на млад и квалифициран персонал. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Положителният опит на Европейския корпус за солидарност е опит, който трябва да се обогатява и би могъл да бъде разширен, като се създаде нещо като „Еразъм за социални предприемачи“, който да насърчава трансграничното сътрудничество в сферата на социалната икономика. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Тази функция изглежда много полезна и за намаляване на комплексното явление незаети с работа, учене или обучение (NEET) и би било добре да бъдат приложени стимулиращи политики, за да се насърчи преходът от доброволческия опит към стабилна работа. |
| --- | --- |

4.6.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2016/2237(INL)&l=en,

1

https://betterentrepreneurship.eu,

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/MEMO_11_735,

https://cecop.coop/works/cecop-report-on-social-enterprises-laws-in-europe-a-worker-and-social-coops-perspective.

(2)  https://www.eesc.europa.eu/bg/our-work/opinions-information-reports/opinions/towards-appropriate-european-legal-framework.

2

(3)  Инициатива за социалното предприемачество: https://ec.europa.eu/growth/sectors/social-economy/enterprises_bg.

3

Заключения на Съвета относно насърчаването на социалната икономика 2015 г.:https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15071-2015-INIT/it/pdf.

Social Economy Charter (Харта на принципите на социалната икономика) 2002 г.: https://www.socialeconomy.eu.org/wp-content/uploads/2020/04/2019-updated-Social-Economy-Charter.pdf.

(4)  Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите: нов план за действие, COM(2020) 590 final.

4

(5)  Данните са включени в публикацията на Европейската комисия https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=22304&langId=en.

5

(6)  Данните са взети от доклада на ЕИСК https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-it-n.pdf.

6

(7)  Устойчивост на кооперативния модел, CECOP, 2012 г. https://www.cecop.coop/works/the-resilience-of-the-cooperative-model.

7

(8)  Жените в работническите кооперации, COCETA, 2019 г.https://www.coceta.coop/publicaciones/estudio-mujer-cooperativismo-coceta-2019.pdf.

8

Жените в работническите кооперации

(9)  ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 1.

9

(10)  ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 131.

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_bg.

11

(12)  Прехвърляне на предприятия на служители под формата на кооперации: възможности и предизвикателства, CECOP, 2013 г. (ОВ C 191, 29.6.2012 г., стр. 24).

12

(13)  Италия, историческо споразумение между синдикатите и кооперациите при изкупуване от работниците, CECOP, 2021 г.: https://cecop.coop/works/italy-historic-agreement-between-unions-and-coops-to-promote-worker-buyouts.

13

(14)  Всички за един — Работнически кооперации в отговор на нестандартните форми на заетост, CECOP 2019 г.:https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment.

14

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/20

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Професионално обучение: ефективността на системите за предвиждане и постигане на съответствие между уменията и потребностите на пазара на труда и ролята на социалните партньори и различните заинтересовани страни“

(проучвателно становище по искане на португалското председателство)

(2021/C 286/05)

| Докладчик: | Jean-Michel POTTIER |
| --- | --- |

Докладчик:

Jean-Michel POTTIER

| Искане на португалското председателство на Съвета | 26.10.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Бюрото | 28.10.2020 г. |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 16.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 222/0/4 |

Искане на португалското председателство на Съвета

26.10.2020 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Бюрото

28.10.2020 г.

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

16.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

222/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК припомня колко е важно да бъде постигнато съответствие между уменията и потребностите на пазара на труда. ЕИСК подчертава решаващото значение на ефективността на системите за обучение и на капацитета за предвиждане на нуждите и уменията в контекста на дълбоки сътресения вследствие на кризата с COVID-19, която води до ускоряване на промените в нашата икономика, по-специално в областта на цифровите технологии и околната среда. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Предвид трудностите на европейските предприятия при набирането на персонал, ЕИСК изтъква ползата от използване на механизмите за дуално обучение с цел придобиване на умения по най-различни начини. Голяма част от работодателите изпълняват честно ролята си на обучители в дуалното обучение, водени от стремежа да предадат своето ноу-хау. Следва обаче да се обърне специално внимание, за да се предвидят и предотвратят всякакви злоупотреби, свързани с производителните работни места, заемани от обучаващи се в системата на дуалното обучение, за които работодателите нямат разходи. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК припомня, че разнообразието от механизми дава възможност за оптимална адаптация спрямо разнообразните ситуации, свързани с размера на предприятията, видовете сертифициране, структурата на системата на обучение, вида и равнището на работното място, което трябва да бъде заето. То също така дава възможност на служителите и търсещите работа лица да придобиват нови умения, за да се борят с остаряването на професионалните умения. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчертава специифичните особености на МСП. Предвид техническото естество на професиите, упражнявани в значителен брой МСП, чието ноу-хау е единствено по рода си, по-специално на нишови пазари, дуалното обучение би могло да бъде добър отговор на техните потребности от умения. В множество селски райони ноу-хауто на малките предприятия представлява уникална възможност за младите хора и една благоприятна бизнес среда би могла да подобри техните професионални възможности. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Според ЕИСК социалните партньори са ефективни участници в разработването и управлението на системите за обучение; те са в особено добра позиция да преценяват потребностите от умения на пазара на труда. Те имат капацитет да установят недостига на работна ръка по сектори и по територии, като по този начин се гарантира ефективно развиване на умения, насочено към професионалната практика. Те могат да разчитат на заинтересованите страни, като например държавата, региона или публичната служба по заетостта (ПСЗ), за да съпоставят количествените и качествените данни във връзка с потребностите от умения. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК припомня, че социалните партньори трябва системно да играят основна роля в развитието на квалификациите и тяхното съдържание. От основно значение е социалните партньори да бъдат приобщени към мерките от самото начало, за да се избегне положение, при което ресурсите не отговарят на действителните потребности на работодателите и работниците в Европа.
  Освен това социалните партньори са квалифицирани да улесняват професионалното ориентиране на всички групи от населението. |
| --- | --- |

1.6.

Освен това социалните партньори са квалифицирани да улесняват професионалното ориентиране на всички групи от населението.

| 1.7. | ЕИСК припомня, че заинтересованите страни (държава, регион, ПСЗ) играят важна роля в предлагането на решения, улесняващи социалното приобщаване. ЕИСК призовава за по-добра координация между всички участници, заинтересовани страни и социални партньори, посредством сключване на договори, в които да се уточняват взаимодействията и отговорностите на всяка страна, за да се улесни разбирането на механизмите за обучение и подпомагане. Организациите на гражданското общество, публичните социални служби с нестопанска цел, социалните предприятия, организациите за социална закрила и социалните работници играят ключова роля в подкрепата на младите хора, а също и на по-възрастните, като обръщат специално внимание на хората от групите в неравностойно социално положение. В правните и финансовите рамки на някои държави членки са определени отговорностите, въз основа на които се разгръщат тези важни функции и услуги. Силните политики в областта на професионалното обучение също са от съществено значение за постигане на изложената в член 145 от ДФЕС цел за насърчаване на квалифицирана, обучена и адаптивна работна сила и пазари на труда, които да реагират бързо на икономическите промени. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подчертава, че е важно да се вземат под внимание специфичните характеристики на МСП, включително на много малките предприятия, за да се отговори на нуждите от умения в професиите, в които има напрежение. Тези дружества нямат свои отдел по човешки ресурси, а отношението обучение/умения/заетост изисква специфичен подход. Тези предприятия, които представляват голям резерв от работни места, се нуждаят от специфична подкрепа. Тази подкрепа трябва да включва установяването на техните потребности от умения, оформянето на предложението за работа, процеса на набиране на персонал, както и адаптирани системи за обучение, които да дават възможност за трайна заетост. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК припомня, че обучението е основен инструмент за интеграцията на хората с увреждания. Трябва да се предприемат подходящи мерки, за да се отговори на предизвикателството, свързано с равните възможности за мъжете и особено за жените с увреждания, при условия на равен достъп до приобщаващи механизми за професионално обучение. ЕИСК припомня също, че устойчивостта на работата зависи по-специално от правото на качествено обучение. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК препоръчва да се изготвят национални стратегически споразумения за професионално обучение и професионално ориентиране въз основа на преговори между властите и социалните партньори, към които да бъдат привлечени и заинтересованите страни в областта на професионалното образование и обучение (ПОО). ЕИСК отбелязва съществуването на такива споразумения в някои предприятия, професионални сектори или територии и насърчава широкото използване на национални стратегически споразумения от този тип. Действията на ЕС следва да улесняват адаптирането към индустриалните промени, за да се насърчава професионалната интеграция и реинтеграцията на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Контекст

| 2.1. | Значението на обсъжданията относно връзката между наличните умения и потребностите на пазара на труда следва да се разглежда в европейския контекст, както е направено в Декларацията от Оснабрюк, в която се посочва, че социалните партньори са включени сред заинтересованите страни. Този европейски контекст включва по-специално:






  — | от една страна, европейския стълб на социалните права, в който образованието, обучението и ученето през целия живот са обявени за първи и четвърти принцип в областта на равните възможности и достъпа до пазара на труда, включително с оглед на ученето през целия живот; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

от една страна, европейския стълб на социалните права, в който образованието, обучението и ученето през целия живот са обявени за първи и четвърти принцип в областта на равните възможности и достъпа до пазара на труда, включително с оглед на ученето през целия живот;

| — | от друга страна публикуваното през 2020 г. съобщение на Европейската комисия относно европейското пространство за обучение и образование, в което тя препотвърди своите принципи на действие и цели, по-специално качествено образование за всички; |
| --- | --- |

—

от друга страна публикуваното през 2020 г. съобщение на Европейската комисия относно европейското пространство за обучение и образование, в което тя препотвърди своите принципи на действие и цели, по-специално качествено образование за всички;

| — | накрая, становището SOC/570 (1) относно „Бъдещето на труда и професионалните умения“, в което ЕИСК призова за целенасочени политики и конкретни мерки за подобряване и адаптиране на системите за образование и обучение с цел те да бъдат подготвени за тези ускорени технологични и цифрови промени и да реагират на тях. |
| --- | --- |

—

накрая, становището SOC/570 (1) относно „Бъдещето на труда и професионалните умения“, в което ЕИСК призова за целенасочени политики и конкретни мерки за подобряване и адаптиране на системите за образование и обучение с цел те да бъдат подготвени за тези ускорени технологични и цифрови промени и да реагират на тях.

| 2.2. | Въпросът за адаптирането на наличните умения с потребностите на пазара на труда се схваща по различни начини сред държавите от Европейския съюз. Обсъжданията на т.нар. „несъответствие между уменията и изискванията на пазара на труда“ започнаха преди предизвиканата от COVID-19 криза и ЕИСК призова за предпазливост при разглеждането на този въпрос. По данни на Европейския център за развитие на професионалното обучение (CEDEFOP) 45 % от работниците считат, че техните умения не съответстват напълно на заеманите от тях работни места, докато 70 % от предприятията страдат от недостиг на умения, но малко от тях свързват тези затруднения със срещнатите пречки, като например проблем с наемането на работа, географското местоположение на предприятието, равнището на заплащане и условията на труд. В задълбочено проучване следва да се анализират точните причини за несъответствието между уменията и изискванията на пазара на труда и начините да се окаже помощ на хората при намирането на работа. |
| --- | --- |

2.2.

2.3.   Потребностите от умения

Търсените умения се различават в отделните държави. Това многообразие обаче зависи от дела на промишленото производство на дадена държава, съпоставен с потребностите на икономиките, насочени към услугите или туризма. Въпреки че тенденцията като цяло е да се търсят все по-висококвалифицирани работници, потребностите са свързани и с по-нискоквалифицирани работни места, за които като източник се използва имиграцията.

2.4.   Системата на обучение

Професионалното образование и обучение са образователният сектор, който се намира най-близо до пазара на труда и до неговите потребности от умения. По принцип първоначалното професионално образование се предлага в горните класове на средното образование и се провежда в училищна среда или в професионална среда в центровете за обучение и в предприятията. Делът на младежите, преминали през професионално обучение, спрямо тези в общообразователната система варира в Европейския съюз, но навсякъде се наблюдава постепенното му намаляване. Тази констатация обикновено води до коригиращи или стимулиращи мерки по инициатива както на публичните власти, така и на професионалните среди, включително на социалните партньори. Сред тези мерки в новата програма за умения акцентът е поставен върху цифровизацията на учебното съдържание.

Системата за продължаващо професионално обучение е съсредоточена основно върху труда и повечето обучителни действия се провеждат в работна среда.

2.5.   Ролята на социалните партньори

Тази роля, която съществува във всички държави, но се изпълнява на различни равнища, би трябвало да бъде укрепена. Въз основа на своя експертен опит социалните партньори участват в определянето на настоящите и бъдещите потребности от умения в професионалните сектори или на национално междусекторно равнище. Много често те участват и в определянето на стандартите за сертифициране и дипломиране, в управлението на системите за обучение и на фондовете за професионално обучение и чиракуване и в системата за професионално ориентиране през целия живот. Освен това професионалното обучение е въпрос, който обикновено се договаря от социалните партньори в рамките на колективното договаряне.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК отбелязва нарастващия дисбаланс на пазара на труда, свързан по-специално с недостига на умения, върху който здравната криза оказва допълнително въздействие, което увеличава разликата между потребностите и уменията на младите хора в една все по-концентрирана икономика. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Тази ситуация, която съществуваше преди здравната криза, се развива и влошава от около двадесет години. 60 % от пълнолетните служители са изложени на риск от остаряване на техните технологични умения (данни за ЕС-28 от 2014 г.) (2). В резултат от това се наблюдават едновременно безработица и напрежение на пазара на труда (3) (4). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Въздействието на здравната криза се изразява в ускоряване на напреженията на пазара на труда, по-специално напрежението, произтичащо от ускореното развитие на цифровата трансформация. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | ЕИСК приветства Европейската програма за умения и по-специално факта, че Препоръката на Съвета относно професионалното образование и обучение (ПОО) за устойчива конкурентоспособност, социална справедливост и издръжливост успя да обхване действия на всички етапи от професионализацията, да разгледа развитията при всички видове потребности и умения:






  а) | На всички етапи на професионализацията (източник CEDEFOP — панорама на уменията) (5):






  — | преди започването на професионалния живот:






  — | посредством развиване на уменията и на професионализацията (първоначално и продължаващо професионално обучение, дуално обучение, чиракуване); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.2.

а)

На всички етапи на професионализацията (източник CEDEFOP — панорама на уменията) (5):

—

преди започването на професионалния живот:

—

посредством развиване на уменията и на професионализацията (първоначално и продължаващо професионално обучение, дуално обучение, чиракуване);

| — | в момента на постъпване в предприятието или в случай на вътрешно преместване:






  — | посредством приспособяване на професионалните умения и на поведенческите умения към средата в предприятието (подкрепа за приспособяване към длъжността, обучение в работна среда); |
| --- | --- | --- |

—

в момента на постъпване в предприятието или в случай на вътрешно преместване:

—

посредством приспособяване на професионалните умения и на поведенческите умения към средата в предприятието (подкрепа за приспособяване към длъжността, обучение в работна среда);

| — | през целия професионалния живот:






  — | посредством привеждане на професионалните умения в съответствие с развитието на потребностите на пазара на труда и на професията. |
| --- | --- | --- |

—

през целия професионалния живот:

—

посредством привеждане на професионалните умения в съответствие с развитието на потребностите на пазара на труда и на професията.

| б) | Посредством привеждане на механизмите в съответствие с потребностите, породени от кариерното развитие:повишаване на квалификацията (upskilling); преквалификация (reskilling); поливалентност (cross-skilling); нови умения. |
| --- | --- |

б)

Посредством привеждане на механизмите в съответствие с потребностите, породени от кариерното развитие:повишаване на квалификацията (upskilling); преквалификация (reskilling); поливалентност (cross-skilling); нови умения.

| в) | в зависимост от естеството на целевите умения: основни умения, технически учения и професионален експертен опит, хоризонтални умения. |
| --- | --- |

в)

в зависимост от естеството на целевите умения: основни умения, технически учения и професионален експертен опит, хоризонтални умения.

| 3.3. | В изявленията на представителните организации на работодателите и на работниците в търговски предприятия на европейско равнище се открояват предложения, в които се настоява социалните партньори да имат право да се намесват легитимно в този сектор.
  По този начин Европейската конфедерация на профсъюзите (ETUC) насърчава социалния диалог в тази област както на европейско, така и на национално равнище; SMEunited счита, че правителствата следва да делегират управлението на чиракуването на социалните партньори; Business EUROPE призовава за разработването на програми за обучение от страна на социалните партньори и за съвместни преговори с доставчиците на обучение в областта на обучението на служителите. |
| --- | --- |

3.3.

По този начин Европейската конфедерация на профсъюзите (ETUC) насърчава социалния диалог в тази област както на европейско, така и на национално равнище; SMEunited счита, че правителствата следва да делегират управлението на чиракуването на социалните партньори; Business EUROPE призовава за разработването на програми за обучение от страна на социалните партньори и за съвместни преговори с доставчиците на обучение в областта на обучението на служителите.

3.4.   Ролята на заинтересованите страни

ЕИСК призовава социалните партньори да бъдат включени заедно с другите заинтересовани страни, за да се улесни установяването на потребностите, ресурсите и действията, които трябва да бъдат изпълнени, и да се работи в сътрудничество с тях, като се използват средствата, които последните са в състояние да предоставят. Това се отнася по-специално за предприятията, професионалните сектори и другите професионални и междубраншови организации, секторни и национални социални партньори, национални квалификационни рамки или системи за класификация на професионалните дипломи (NQF), регионалните власти и регионалните публични или полупублични органи, националните власти, организациите на гражданското общество, социалните предприятия, социалните служби, организациите за социална закрила, органите за ориентиране и подпомагане на интеграцията, реинтеграцията и намирането на работа на лица, включително на хора с увреждания, както и за организациите за първоначално професионално обучение (ПООО (6)).

4.   Конкретни бележки

4.1.   Предвиждане на потребностите от умения

| 4.1.1. | Социалните партньори играят централна роля в опознаването, оценката и предвиждането на потребностите от умения на пазара на труда. Ролята им е съществена за съживяване на обсерваториите за професиите и уменията и за анализиране на събраните данни. Техният прогнозен анализ трябва да е обвързан с оценките, извършени от всички заинтересовани страни: държавата, регионите, камарите и всички организации, работещи в сферата на заетостта, обучението и професионалното ориентиране, а също и социалните служби и организации. Това сътрудничество спомага за поставянето на Европа в центъра на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Според ЕИСК тази съществена роля трябва да бъде затвърдена, като на социалните партньори бъдат предоставени всички необходими средства, за да действат със същата скорост, с която се осъществяват големите трансформации на пазара на труда. Започналата през 2020 г. и продължаваща и в момента здравна, икономическа и социална криза се оказва мощен ускорител на промените в икономиката ни. Цифровизацията на предприятията е абсолютно необходима, за да могат те, включително и най-малките след тях, да се адаптират. Освен заради новите професии, съпътстващи екологичния преход, днес той е очакван с нетърпение от клиентите и потребителите в отговор на последиците от кризата. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Постигане на по-голяма ефективност при предлагането на обучение и неговото съдържание

| 4.2.1. | Въз основа на оценката на потребностите от умения следва да се прави редовна актуализация на стандартите за обучение и сертифициране, за да се избегне моралното им остаряване. Във връзка с това са необходими бързи реакции по отношение на уменията, свързани с новите технологии, със задълженията, налагани от екологичния преход, или с ускорените от здравната криза цифрови трансформации. За целевите групи, които са трудни за достигане, иновативните педагогически практики следва да бъдат адаптирани, като се използват подходящи приобщаващи методи.
  Принципът на дуално обучение дава възможност за съчетаване на системите за обучение с обучителния капацитет на предприятията, като този капацитет улеснява до голяма степен трайното наемане на работа с цел подпомагане на развитието на стопанската дейност. Въпреки че голяма част от работодателите изпълняват пълноценно ролята си на обучител в процеса на дуално обучение, следва да се обърне специално внимание на предвиждането и предотвратяването на всякакви злоупотреби, свързани с работни места, заемани от обучаващи се в системата на дуалното обучение, за които работодателите нямат разходи. |
| --- | --- |

4.2.1.

Принципът на дуално обучение дава възможност за съчетаване на системите за обучение с обучителния капацитет на предприятията, като този капацитет улеснява до голяма степен трайното наемане на работа с цел подпомагане на развитието на стопанската дейност. Въпреки че голяма част от работодателите изпълняват пълноценно ролята си на обучител в процеса на дуално обучение, следва да се обърне специално внимание на предвиждането и предотвратяването на всякакви злоупотреби, свързани с работни места, заемани от обучаващи се в системата на дуалното обучение, за които работодателите нямат разходи.

| 4.2.2. | Тези механизми за дуално обучение могат да бъдат от различно естество:






  — | професионално обучение на младите и по-възрастните посредством чиракуване с оглед получаване на пълно професионално сертифициране, свързано с определена професия; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

—

професионално обучение на младите и по-възрастните посредством чиракуване с оглед получаване на пълно професионално сертифициране, свързано с определена професия;

| — | първоначално професионално обучение с периоди на стажуване в предприятия по линия на механизми за дуално обучение; |
| --- | --- |

—

първоначално професионално обучение с периоди на стажуване в предприятия по линия на механизми за дуално обучение;

| — | стажове за пълно навлизане в работата на предприятието, по-специално за опознаване на дадена професия; |
| --- | --- |

—

стажове за пълно навлизане в работата на предприятието, по-специално за опознаване на дадена професия;

| — | професионално обучение на търсещи работа лица, участващи в система на дуално обучение; |
| --- | --- |

—

професионално обучение на търсещи работа лица, участващи в система на дуално обучение;

| — | вътрешно обучение в работна среда в самото предприятие; |
| --- | --- |

—

вътрешно обучение в работна среда в самото предприятие;

| — | обучение преди встъпване в длъжност с цел придобиване на необходимите умения за упражняването на дадена професия; |
| --- | --- |

—

обучение преди встъпване в длъжност с цел придобиване на необходимите умения за упражняването на дадена професия;

| — | обучение за водене на самостоятелен живот, анализ на уменията, по-специално за хора в затруднено положение, хора с увреждания и млади хора, които напускат училище без квалификация. |
| --- | --- |

—

обучение за водене на самостоятелен живот, анализ на уменията, по-специално за хора в затруднено положение, хора с увреждания и млади хора, които напускат училище без квалификация.

| 4.2.3. | Накрая, в стремежа към ефективност при предлагането на обучение трябва да се предвидят действия за най-уязвимите лица. Необходимо е уврежданията да се вземат под внимание с оглед на материалната и физическата достъпност на системата за обучение и на педагогическия отговор спрямо въпросните групи от населението. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   По-добро включване на социалните партньори и заинтересованите страни

| 4.3.1. | Освен доброволните действия, сключването на договори с участниците консолидира тези добри практики с цел по-добро предвиждане на потребностите от умения и повишаване на ефективността на системите за професионално обучение. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Благодарение на ефективното разпределяне на ролите в областта на подкрепата и подпомагането на най-уязвимите лица, заинтересованите страни трябва да играят съществена роля в областта на социалното приобщаване. Посредством модели на обучение и с необходимата подкрепа заинтересованите страни изпълняват специална мисия в интерес на хората, които са много отдалечени от заетостта. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Успехът на системата за професионално обучение зависи от активното участие на социалните партньори в нейното създаване. Сътрудничеството между двете места за придобиване на умения, а именно обучителните организации и предприятията, е ключов фактор за успех. При определянето на националните или регионалните политики трябва да се даде гъвкавост на социалните партньори за приспособяване на структурата и съдържанието на обучението спрямо потребностите на работодателите и работниците в конкретния контекст на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   Стимулиране на интереса на предприятията и работниците към инвестиране в обучението

| 4.4.1. | Делът на работниците, които получават възможности за ежегодно поддържане или повишаване на квалификацията, продължава да бъде много малък, по-специално в малките и средните предприятия. Съществуват многобройни пречки: финансиране на обучението и трудности за работодателите да заместят персонала, участващ в обучения, отхвърляне на първоначалното обучение, наличност и качество на учебното съдържание и на системите за обучение на служителите. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | В това отношение основните умения продължават да бъдат необходима предпоставка за достъп до заетост, по-специално в МСП. Последиците от предизвиканата от COVID-19 криза са сериозни за обучаващите се млади хора, като нараства броят на отпадналите, което прави въпроса за професионалното консултиране и ориентиране през целия живот по-спешен. Това е от решаващо значение за събуждането на интерес сред работниците и търсещите работа лица, като им се даде възможност да станат участници в собственото си професионално развитие. Важна цел е 8 % от чираците и стажантите, участващи в продължаващо обучение, да могат да се възползват от период на мобилност в чужбина; от проучванията на въздействието на „Еразъм“ се вижда, че периодът на мобилност води до повишаване на квалификацията и пригодността за заетост. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Накрая възниква въпросът за установяването на уменията на кандидатите от страна на предприятията, най-вече от страна на тези, които не разполагат със собствени отдели за човешки ресурси. |
| --- | --- |

4.4.3.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 8.

1

(2)  https://www.cedefop.europa.eu/files/3075_en.pdf, стр. 26.

2

(3)  Процент на безработицата (по държави членки): https://ec.europa.eu/eurostat/web/lfs/visualisations: процент на безработицата, януари 2021 г., ЕС-27.

3

процент на безработицата, януари 2021 г., ЕС-27

(4)  Процент на незаетите работни места (по държави членки): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Job_vacancy_statistics.

4

(5)  https://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en/dashboard/european-skills-index.

5

(6)  (Доставчици на ПОО – VET4EU2) https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=38451&no=1:

6

– VET4EU2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

ПРИМЕРИ ЗА ДОБРИ ПРАКТИКИ

Австрия — включване в чиракуване от 15-годишна възраст

В Австрия 45 % от младежите на възраст между 15 и 19 години са чираци. В повечето случаи обучението на младежите, които са избрали да редуват училището с работа в предприятие, продължава три години. Сред младите хора има 130 000 чираци. Те прекарват 80 % от времето си в предприятието, т.е. седмично имат четири дни практика и един ден учебни занимания.

Чиракуването е право, гарантирано от закона: учениците, които не са успели да намерят предприятие, в което да чиракуват, поради слаб успех в училище, се обучават в обществени работилници.

По принцип в Австрия един чирак има три пъти по-големи шансове да си намери работа, отколкото младеж, който е спрял веднага след задължителното образование. През 2018 г. процентът на безработицата сред лицата под 25-годишна възраст е бил 9,6 %.

Оперативна подготовка за заетост във Франция

Оперативната подготовка за заетост представлява бърза и специализирана реакция, насочена към професиите с недостиг на квалифицирани лица. Това е обучение, което дава възможност за придобиване или развиване на необходимите професионални умения за удовлетворяване на предварително идентифицирана потребност от работна ръка.

Оперативната подготовка за заетост се организира съвместно от публичната служба по заетостта и съответното предприятие или браншова организация. Максималната ѝ продължителност е 400 часа и включва период на пълно навлизане в работата на предприятието, като се дава право на статут на стажант, преминаващ професионално обучение, както и на възнаграждение. Ако в края на подготовката е достигнато равнището, необходимо за заемане на съответната длъжност, се сключва постоянен трудов договор с предприятието, което е избрало кандидата.

През последните три години в оперативна подготовка за заетост са били включени 70 000 стажанти годишно, като делът на наемане впоследствие на работа е около 80 %.

Ролята на социалните партньори в Германия

Експертните знания и опит на социалните партньори са гарант за съответствие на професионалните профили с изискванията на пазара на труда, за да може компонентите на обучението да бъдат интегрирани лесно в процесите на производство и предоставяне на услуги на предприятията.

В Германия споразуменията за професионално обучение се договарят най-често от социалните партньори, след което се вписват в секторните колективни трудови договори. Когато съдържанието на обученията вече не отговаря на изискванията на пазара на труда, социалните партньори пристъпват към преразглеждане на обучението или към създаване на нови видове обучение за нови професии.

Въз основа на публичното финансиране и в съответствие със социалното право (Socialgesetzbuch), независимият живот и професионалната подкрепа за млади хора в неравностойно положение и с увреждания се подпомагат от организации за социална закрила по отношение на чиракуването и техните професионални служби.

Договаряне на стратегическо споразумение за професионалното обучение в Португалия

В рамките на Постоянната комисия за социален диалог португалското правителство е стартирало процес на преговори с оглед постигане на стратегическо споразумение за професионалното обучение и ученето през целия живот. Понастоящем в работна група участват представители на правителството, организациите в областта на обучението и социалните партньори с цел да се сключи споразумение относно управлението на системата за обучение, както и относно нейното регламентиране и финансиране. Това споразумение има за цел също така да се подобрят качеството на обучението, капацитета за бърза адаптация на националната квалификационна рамка, реагирането на секторните потребности, стимулирането на предприятията и физическите лица да се обучават, педагогическите иновации, цифровото и дистанционното обучение.

Система на дуално обучение в Полша

В полската образователна система дуалното обучение представлява съчетание от училищно образование за придобиване на теоретични знания и работа в предприятие за натрупване на практически опит в работна среда. Продължителността на обучението в рамките на професионалните училища е между 2 и 5 години. Въз основа на система за дуално обучение практическото обучение се осъществява в рамките на трудов договор за професионално обучение. Теоретичното обучение е предмет на договор за чиракуване между директора на учебното заведение и работодателя, който приема чирака. От септември 2019 г. всички ученици от професионални училища, които не участват в този механизъм, имат право на платен учебен стаж при работодател. Следва да се отбележи, че занаятчийските предприятия са развили дуалното обучение с помощта на 23 500 занаятчии и са приели близо 65 000 младежи.

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/27

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Как да се насърчават — въз основа на образование и обучение и от гледна точка на ученето през целия живот — уменията, необходими на Европа за създаване на по-справедливо, по-сплотено, по-устойчиво, по-цифровизирано и по-издръжливо на сътресения общество“

(проучвателно становище по искане на португалското председателство)

(2021/C 286/06)

| Докладчик: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Докладчик:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Искане от португалското председателство на Съвета | писмо от 26.10.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 16.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 219/1/1 |

Искане от португалското председателство на Съвета

писмо от 26.10.2020 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

16.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

219/1/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подчертава значението на ефикасното използване на Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ) и други инвестиции за подпомагане на икономическия растеж и на едно издръжливо на сътресения общество в рамките на цифровия и екологичния преход на икономиката чрез подобряване на качеството и приобщаващия характер на образованието и обучението (системи, институции и програми), за да се отговори на нуждите на учещите от всички възрасти и на всички етапи от тяхното обучение, да се подготвят за живота и трудовата дейност, и да се гарантира, че всички работници, както и все по-големият брой безработни, особено жени, ще имат достъп до образование. Това ще спомогне също така да се запази свободното движение на работниците и услугите, и да се гарантира, че дружествата са добре подготвени да се справят с протичащите процеси в своя сектор, както и да се преодолее недостигът на умения, с който те се сблъскват в хода на цифровия и екологичния преход на секторите. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК препоръчва да се определят постижими дългосрочни цели и да се създаде система за непрекъснато наблюдение в рамките на европейското пространство за образование (ЕПО) за всяка държава членка, като целта е да се постигнат висококачествено и приобщаващо образование и обучение и учене през целия живот за всички и да се гарантира, че всеки разполага със знанията, уменията, компетентностите и отношението, необходими на Европа за създаване на по-справедливо, по-сплотено, по-устойчиво, по-цифровизирано и по-издръжливо на сътресения общество. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК посочва, че демократичното управление на системите за образование и обучение — например чрез социален диалог — в рамките на следващата стратегическа рамка на ЕС е много важен инструмент за успешното разработване и прилагане на политиката на равнището на ЕС и на национално равнище. То трябва да бъде осигурено и укрепено и да включва съдържателни консултации с организираното гражданско общество. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК препоръчва всяка бъдеща „работна група за отворен метод на координация“ да представя на Съвета по образование за обсъждане резултатите от политиките и — за предпочитане — политически препоръки. Резултатите от работните групи следва да се оповестяват публично, да се прилагат ефективно и да им се отдава голямо внимание на съответното равнище на създаване на политики, както и сред специалистите на равнището на ЕС и на национално равнище. Затова е важно сред членовете на тези групи да има представители на съответните социални партньори и заинтересовани страни, които са активни в разработването на политики в областта на образованието, както и представители на директорите на училища, преподавателите и учениците от всяка държава. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | За да се постигнат показателите, референтните стойности и целите в плана за действие на Европейския стълб на социалните права, резолюцията на Съвета относно ЕПО (2020 г.), препоръката на Съвета относно ПОО и Декларацията от Оснабрюк, ЕИСК предлага да бъдат извършени допълнително проучване и оценка на въздействието с цел коригиране на показателите и добавяне на други необходими такива, които да помогнат на държавите да подобрят докладването относно изпълнението, тъй като все още не е ясно цялостното въздействие на кризата, предизвикана от COVID-19, върху образователните системи, учениците и преподавателите. Показателите следва да доведат и до мерки, които да подкрепят учениците и учещите в неравностойно социално-икономическо положение, както и тези с увреждания, със съвместни политики в областта на социалната сфера и образованието на национално равнище. Постиженията във връзка с постигането на референтните стойности и показателите следва да се докладват след консултации със съответните социални партньори и заинтересовани страни на равнището на ЕС и на национално, регионално и местно равнище. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК предлага да продължи ключовата дейност, извършена по време на ръководените от председателството неформални срещи за сътрудничество във връзка със секторите на образованието (генералните директори, отговарящи за училищата, за професионалното образование и обучение и за висшето образование) (1), да бъдат установени полезни взаимодействия между тях и да бъде увеличена тяхната роля с участието на съответните социални партньори от всяка държава — членка на ЕС, и при консултиране със съответните организации на гражданското общество по примера на Консултативния съвет за ПОО. Комитетът препоръчва и обвързване на политиките на равнището на ЕС с националните/регионалните политики в контекста на ефективните партньорства между министерствата, социалните партньори и гражданското общество и управлението от тяхна страна. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава за ефективно прилагане на първия принцип на Европейския стълб на социалните права (ЕССП) на европейско и национално равнище в рамките на плана за действие за прилагане на Европейския стълб на социалните права, който предстои да бъде приет по време на Социалната среща на върха през 2021 г., с пълното участие на съответните социални партньори и организации на гражданското общество и с подкрепата на устойчиви публични инвестиции и МВУ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК насочва вниманието към цялостния подход към образованието и обучението и значението на предприемането на такъв подход към прилагането на неотдавнашните инициативи на ЕС в областта на образованието (европейското пространство за образование), ПОО (препоръката относно ПОО), уменията (Европейската програма за умения), младежкото образование (мост към работните места) и цифровите умения (план за действие в областта на цифровото образование за 2021—2027 г.), като се гарантира, че те ще допринесат за равния достъп до качествено образование и обучение, преквалификацията и повишаването на квалификацията на работниците за справедлив преход на пазара на труда, като се осигури подкрепа в помощ на нискоквалифицираните възрастни да намерят работа и да придобият предприемачески умения, и като се помогне на предприятията да догонят иновациите и конкурентоспособността в световен мащаб. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК подчертава, че изпълнението на плана за действие в областта на цифровото образование за 2021—2027 г. трябва да гарантира ефективен социален диалог и консултации със заинтересованите страни, зачитане и прилагане на трудовите права и информиране, консултиране и участие на работниците в развиването на цифрови и предприемачески умения, по-специално ПОО, учене за възрастни и обучение на служителите, за да се намали недостигът на умения, с който се сблъскват дружествата. Във връзка с доклада на Европейската сметна палата, за да се постигне целта на Европейската комисия за увеличаване на дела на хората на възраст между 16 и 74 години с основни цифрови умения от 56 % през 2019 г. на 70 % през 2025 г., ЕИСК призовава за отпускане на конкретни суми в рамките на бъдещите програми на ЕС, за определяне на подцели и основни етапи и за последователна оценка на цифровите умения в една непрекъснато и бързо развиваща се цифрова среда. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК призовава държавите членки да гарантират ефективно подпомагане на работещите и безработните лица, които срещат затруднения при достъпа до качествено и приобщаващо образование и обучение за възрастни, като осигуряват целево финансиране за нуждаещите се, като безработните лица, работниците, упражняващи нестандартни форми на заетост, нискоквалифицираните работници, хората с увреждания, възрастните работници, гражданите от третата възраст и хората от групи в неравностойно социално-икономическо положение, като същевременно се взема предвид измерението на пола. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК предлага да се противодейства на увеличаващите се неравенства в училищата и сред по-широката общественост чрез ефективни съвместни политики в социалната сфера и сферата на образованието на национално равнище. ЕИСК предлага провеждането на съвместно заседание на Съвета между министрите на образованието и на социалните въпроси, за да бъдат намерени решения за справяне с неравенствата в областта на образованието и с неравния достъп до образование и обучение в резултат на кризата, предизвикана от COVID-19. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК приветства целите, определени в новата резолюция относно Европейското пространство за образование, но предлага редовно коригиране на показателите и референтните стойности на ЕПО и добавяне на други необходими такива (напр. относно екологичните умения и компетентности/ученето за устойчиво развитие), по които държавите да могат да докладват лесно, за да се гарантира, наред с останалото, че националните мерки подкрепят ефикасно учениците/студентите и учещите в неравностойно социално-икономическо положение. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК посочва, че е жизненоважно да бъдат развити социални компетентности за всички учещи от гледна точка на ученето през целия живот, за да се гарантира, че тези компетентности се преподават от ранна възраст и по време на цялото образование за възрастни, и да се води борба за толерантност и недискриминация в образованието и обучението за всички граждани. Преподаването на ключови компетентности, особено социална чувствителност, емпатия, междукултурен диалог, умения за гражданство, социални компетентности и предприемачество, в т.ч. социално, следва да се прилага в целия процес на образование и обучение. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК призовава държавите членки да използват ефикасно и последователно плана за възстановяване, Next Generation EU и другите фондове на ЕС, включително „Еразъм“, ЕСФ+ и фондовете за справедлив преход, в подкрепа на политиките в областта на образованието и обучението за по-справедливо, по-сплотено, по-приобщаващо, по-устойчиво, по-цифровизирано и по-издръжливо на сътресения общество. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК счита, че процесът на европейския семестър трябва да продължи да насърчава правителствата да гарантират устойчиви публични инвестиции в дългосрочни ангажименти за подобряване на качеството, справедливостта, равенството и социалното приобщаване в училищата, да повишават равния достъп до цифров материал за всички учещи от всички възрасти и да подкрепят безопасното използване на цифрови технологии в училищата и образователните институции. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК подчертава, че знанията, уменията и компетентностите трябва да се признават и потвърждават, като се спазват образователните и професионалните изисквания на всяка държава членка. Гарантирането на равен достъп до пълни квалификации е от основно значение, поради което ЕИСК призовава за изпълнението на Препоръката на Съвета относно валидирането на неформалното и самостоятелното учене (2) и на Лисабонската конвенция за признаване на квалификациите (3). ЕИСК подчертава още веднъж становището си (4), че обучението, водещо до микроквалификации, следва да разполага със стандарти за качество и с ясна информация за стойността на обучението, за да се използва ефективно на пазара на труда като допълнително обучение и да допълва пълната квалификация. Важно е микроквалификациите да не се регулират прекомерно, за да се запази тяхната гъвкавост в съответствие с нуждите на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ЕИСК призовава за прилагането на ЕПО на национално равнище — след ефективен социален диалог с преподавателите — с цел засилване на качеството на преподаване в цифровата ера, повишаване на стандартите на преподаване, развиване на по-висококачествено и приобщаващо първоначално образование на преподавателите и непрекъснато професионално развитие, и гарантиране на достойни условия на труд и заплати на преподавателите с цел професията да стане по-привлекателна за висококвалифицирани кандидати. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | ЕИСК подчертава необходимостта от зачитане на академичната свобода, автономността и управлението на висшите учебни заведения с оглед на техния принос за ученето през целия живот, от гарантиране на целесъобразни публични инвестиции във висше образование и научни изследвания, както и на приобщаващия характер и многообразието на мрежите от университети в Европа, и от зачитане на националните и институционалните компетентности по отношение на висшето образование. ЕИСК призовава идеите за т.нар. „европейска диплома за висше образование“ и „статут на „европейски университет“ да бъдат обсъдени допълнително с правителствата и със съответните социални партньори и организации на гражданското общество, както и да се подкрепи развитието на предлаганите възможности за висше ПОО. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | Настоящото становище е принос към обсъжданията в Съвета в рамките на португалското председателство (първо полугодие на 2021 г.) за осъществяването на инициативите на ЕС в областта на образованието, обучението и ученето през целия живот, по-специално ЕПО, актуализираната Програма за умения и плана за действие в областта на цифровото образование за 2021—2027 г. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Все по-голямото неравенство на доходите, мобилността на хората и застаряващото население са социални фактори, които оказват влияние върху политиките в областта на образованието и обучението. В момент, в който обществото е изправено пред икономически императиви като цифровата трансформация и кръговата икономика, подкрепата за обучението на хората може да бъде едно от решенията за по-устойчиво общество, за да се преодолеят пречките и предизвикателствата от социалната и икономическата трансформация, като същевременно се насърчават уменията за учене. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | На 17 ноември 2017 г. ръководителите на държавите от ЕС заседаваха на срещата на високо равнище в Гьотеборг, за да подпишат ЕССП, и по този повод започнаха първите си обсъждания за стартиране на т.нар. европейско пространство за образование (5). В периода 2018—2020 г. последваха няколко нови предложения по темата, които доведоха до новата резолюция на Съвета през февруари 2021 г. Инициативата е свързана с първия принцип на социалния стълб, който постановява, че „всеки има право на достъп до качествено и приобщаващо образование, обучение и учене през целия живот с цел да поддържа и придобива умения, които му дават възможност да участва пълноценно в обществото и успешно да осъществява преходи на пазара на труда“, както и с правата, посочени в четвъртия принцип, включително правото да се получи подкрепа за обучение и преквалификация, и по-специално правото на младите хора на достъп до продължаващо образование, чиракуване и стаж. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | На 1 юли 2020 г. ЕК публикува новия си пакет за политиката, включително съобщението относно „Европейска програма за умения за постигане на устойчива конкурентоспособност, социална справедливост и издръжливост“ (6), предложение за Препоръка на Съвета относно професионалното образование и обучение (ПОО) (7), както и съобщение (8) и предложение за Препоръка на Съвета (9) относно „Подкрепа за младежката заетост: мост към работните места за следващото поколение“. В тези документи за политиката ученето през целия живот, повишаването на квалификацията и преквалификацията са обвързани с прилагането и постигането на ЕПО. ЕИСК предприе последващи действия във връзка с тези инициативи, като през 2020 г. прие становища относно „Актуализирана програма за умения“ (10), „Укрепване на гаранцията за младежта“ (11) и „Към стратегия на ЕС за повишаване на екологичните умения и компетентности за всички“ (12). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В становището си „Завръщането на „потребителската стойност“: нови перспективи и предизвикателства за европейските продукти и услуги“ (13) (2019 г.) ЕИСК изрази мнението, че иновативните, високо специализирани продукти и услуги, които отговарят на нуждите на потребителите, както и на изискванията за социална и екологична устойчивост, може да се превърнат в същността и фокуса на съвременната европейска конкурентоспособност. Поради това Комитетът препоръчва политическа намеса за съответните услуги в областта на образованието и обучението. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | На 30 септември 2020 г. ЕК публикува съобщение относно „Постигането на европейското пространство за образование до 2025 г.“ (14), в което се акцентира върху шест области: качество, приобщаване и равенство между половете, екологичен и цифров преход, преподаватели и обучители, висше образование и геополитически измерения. На проведения на 30 ноември 2020 г. Съвет на ЕС по образование беше подчертано значението на националната компетентност по отношение на образованието и зачитането на многообразието от култури и образователни системи, и беше повдигнат въпросът за „механизма за управление на европейското пространство за образование и целите на равнището на Съюза, които се предлага да бъдат постигнати до 2030 г.“ (15). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В допълнение към предходните политически инициативи съобщението на ЕК относно „План за действие в областта на цифровото образование за 2021—2027 г. — Приспособяване на образованието и обучението към цифровата ера“ (16) беше последвано от заключенията на Съвета, в които се подчертава, че цифровото образование следва да бъде „ориентирано към учещите и да подкрепя всички хора и граждани да развиват личността си и уменията си уверено, свободно и отговорно“ (17). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Пандемията от COVID-19 тласка европейската икономика към дълбока рецесия и увеличава процента на безработицата поради безпрецедентния спад на икономиката и предизвикателствата, с които дружествата се сблъскват по време на кризата. Въпреки широкото използване на схеми за запазване на работните места с подкрепата на европейски и национални инструменти, прогнозите са, че безработицата в ЕС ще нарасне от 6,7 % през 2019 г. на 7,7 % през 2020 г. и на 8,6 % през 2021 г., преди да спадне слабо до 8,0 % през 2022 г. (Евростат, 5 ноември 2020 г.). Високият процент на безработицата вследствие на кризата, предизвикана от COVID-19, е в допълнение към все по-голямото търсене на умения, повишаване на квалификацията и преквалификация на европейската работна сила поради цифровия и екологичния преход на промишлеността. Ефективната политика на ЕС трябва да подпомага икономическия растеж и издръжливото на сътресения общество. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Кризата, предизвикана от COVID - 19, ускори и цифровия преход в образованието, трудовата сфера и ежедневието. В становището на ЕИСК относно актуализираната Програма за умения се подчертава, че „европейците следва да имат правото на достъп до качествено и приобщаващо обучение и учене през целия живот в рамките на справедлив преход и във връзка с демографските промени. Подчертаваме необходимостта от преодоляване на образователната бедност, която се задълбочи вследствие на неравния достъп до образование и обучение по време на кризата с COVID-19“ (18). Развиването на знания, умения и компетентности трябва не само да задоволява нуждите на пазара на труда и перспективите за обща конкурентоспособност, основана на качество, но и да подготви учещите да бъдат активни, демократични граждани и да спомогне за намаляване на социалните и образователните неравенства. За тази цел освен да гарантира подобряването на цифровите умения на гражданите на ЕС, цифровата медийна грамотност е от решаващо значение за това да се гарантира, че гражданите могат да се справят със сложните аспекти на днешния свят. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Жизненоважно е политическите мерки на равнището на ЕС и на национално равнище да гарантират, че образованието и обучението са права на човека и обществено благо и зачитат културното многообразие на Европа, и че политиките в областта на образованието и обучението са национална компетентност. В политиката на равнището на ЕС и на национално равнище трябва да бъдат предприети ефективни стъпки за изпълнение на Програмата на ООН за устойчиво развитие за периода до 2030 г. и Европейския стълб на социалните права, за да се постигне качествено, ефективно и приобщаващо образование и обучение за всички във всяка европейска държава чрез ангажиране на всички държави членки, социални партньори и организации на гражданското общество с плана за действие за прилагане на Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | От съществено значение е ЕПО да бъде свързано с допълнително засилване на политическото сътрудничество между държавите от ЕС и да продължи да осигурява платформа за обучение на министерствата, социалните партньори в областта на образованието и съответните заинтересовани страни от гражданското общество. Ефективното управление изисква прилагането на последователни политики в областта на образованието и обучението за всеки сектор на образованието от ранна детска възраст до ученето за възрастни, включително ПОО за всички възрастови групи, и обвързването на политиките на равнището на ЕС с националните/регионалните политики в контекста на ефективните партньорства между министерствата, социалните партньори и гражданското общество в рамките на тристранни групи по политиките. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК се позовава на становището си „Устойчиво финансиране за учене през целия живот и развитие на умения в контекста на недостиг на квалифицирана работна ръка“ (19) и подчертава, че устойчивите публични инвестиции в образование и обучение и ефективните частни инвестиции в професионално образование и обучение за всички възрасти са предпоставка за успеха на политическите мерки за социално и икономическо приобщаване на учещите от всички възрасти и за подкрепа на дружествата. Поради тази причина е важно планът за възстановяване, Next Generation EU и другите фондове на ЕС (напр. ЕСФ+, фондовете за справедлив преход) да се използват ефикасно и последователно в подкрепа на политиките в областта на образованието и обучението по отношение на европейския семестър. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Тъй като няколко показателя и референтни стойности от стратегическата рамка „Образование и обучение 2020“ не са постигнати, ЕИСК приветства факта, че в инициативата за ЕПО много от показателите са подсилени. Тези показатели обаче са свързани със сериозни предизвикателства и изискват финансов ангажимент от страна на правителствата. Също така е особено важно да се пояснят понятията, използвани като показатели от всяка държава, а образованието в областта на устойчивата среда да се затвърди като референтна стойност. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | В резултат на кризата, предизвикана от COVID-19, стана ясно, че училищата са от съществено значение, за да могат учениците да развиват своите социални умения. Учениците следва да бъдат научени да подобряват тези компетентности през целия си живот чрез усвояване на умения за учене и активно участие в обществото, чрез придобиване на знания за различни култури, езици и мобилност, подобряване на знанията им за изкуствата и т.н. Тези компетентности са особено важни, тъй като много исторически примери показаха, че икономическите и финансовите кризи допринасят за нарастващата тенденция на радикализъм. Поради това ЕИСК би искал да изтъкне значението на предприемането на стъпки за по-нататъшно прилагане на Декларацията относно популяризирането чрез образование на гражданските и общите ценности — свобода, толерантност и недискриминация (2015 г.) (20), като тя се приложи за всички учещи от всички възрасти. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | За да подобрят екологичните умения, компетентности и нагласи на всички в Европа, държавите — членки на ЕС, трябва да свържат политиките в областта на околната среда с тези в областта на образованието и да създадат национални стратегии за екологични умения и компетентности. ЕИСК отбелязва (21), че на равнището на ЕС могат да бъдат разработени показатели и референтни стойности за екологични умения и компетентности в областта на информираността за изменението на климата, отговорността към околната среда и устойчивото развитие, за да се помогне на държавите да включат екологичните умения и компетентности, като въведат преобразуващ образователен подход в учебните програми за образованието от ранна възраст нататък, включително в ученето за възрастни, като част от ученето през целия живот. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК приветства факта, че в плана за действие в областта на цифровото образование за 2021—2027 г. се акцентира върху равния достъп до цифрови инструменти, интернет, както и върху цифровата компетентност и развиването на умения, по-специално за жените, практикуващи професии в сферата на науката, технологиите, инженерните науки и математиката (НТИМ) и информационните технологии (ИТ). Ефективните стратегии за умения и цифровизация на национално равнище и на равнище дружества следва да подкрепят работниците при осигуряването на подходящо и висококачествено обучение. Важно е дружествата също да получават подкрепа, за да се гарантира повишаването на квалификацията и преквалификацията на техните работници, по-специално при цифровизацията на техните работни места. Това е в съответствие и с екологичната трансформация на промишлеността — по отношение на продуктите и процесите — която представлява както необходимост, така и възможност за европейското предприемачество. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Зачитането на пълните квалификации е от основно значение. Що се отнася до постигането на автоматично взаимно признаване до 2025 г., ЕИСК подчертава, че знанията, уменията и компетентностите трябва да се признават и потвърждават, като се спазват образователните и професионалните изисквания на всяка държава членка, и че трябва да бъде подобрен достъпът на учениците/студентите и учещите до актуализирана информация относно процедурите за признаване. За тази цел е необходимо да бъде подобрено изпълнението на Препоръката на Съвета относно валидирането на неформалното и самостоятелното учене (22) и на Лисабонската конвенция за признаване на квалификациите (23) в подкрепа на ученето през целия живот за всички. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК приветства инициативата по линия на плана за действие в областта на цифровото образование за 2021—2027 г. за създаване на европейска платформа за обмен на цифрови материали и курсове. От основно значение е на потребителите да се предоставя пълна информация за това дали курсовете водят до пълни или частични квалификации или до микроквалификации, кой валидира и гарантира качеството на онлайн курсовете, дали и как те се признават и как те могат да допълват пълните квалификации. Би било важно тези курсове да бъдат изброени в портала на Европас и да се помисли сериозно за авторските права и собствеността на онлайн материалите, както и за качеството и целесъобразността на съответните онлайн курсове. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Преподавателите играят централна роля за предоставянето на качествено образование и обучение и все пак — според ОИСР — по-малко от един на всеки пет преподаватели счита, че професията му е ценена в обществото (24), а преподавателската професия е средно с 11 % по-слабо платена от тази на други специалисти с диплома за висше образование (25). ЕПО трябва да осигури ефективна подкрепа на преподавателите, обучителите и останалия персонал в образователната система, за да се преодолеят отрицателните последици от кризата, предизвикана от COVID-19. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Приобщаването и многообразието на мрежите от институции, студенти и преподаватели от
  европейските университети
  трябва да бъдат подкрепени във всички държави от процеса от Болоня, като същевременно се зачитат и гарантират националните и институционалните компетентности във висшето образование. |
| --- | --- |

3.13.

Брюксел, 27 април 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Среща на генералните директори, отговарящи за училищата, генералните директори, отговарящи за професионалното образование и обучение, и генералните директори, отговарящи за висшето образование.

1

(2)  2012/C 398/01.

2

(3)  Лисабонска конвенция за признаване на квалификациите.

3

(4)  ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 40.

4

(5)  COM(2017) 673 final.

5

(6)  COM/2020/274 final.

6

(7)  COM/2020/275 final.

7

(8)  COM/2020/276 final.

8

(9)  COM/2020/277 final.

9

(10)  ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 40.

10

(11)  ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 48.

11

(12)  ОВ C 56, 16.2.2021 г., стр. 1.

12

(13)  ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 27.

13

(14)  COM/2020/625 final.

14

(15)  Видеоконференция на министрите на образованието, 30 ноември 2020 г. — основни резултати: https://www.consilium.europa.eu/bg/meetings/eycs/2020/11/30/education/#.

15

(16)  COM/2020/624 final.

16

(17)  2020/C 415/10.

17

(18)  ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 40.

18

(19)  ОВ C 232, 14.7.2020 г, стр. 8.

19

(20)  Парижка декларация (2015 г.).

20

(21)  ОВ C 56, 16.2.2021 г., стр. 1

21

(22)  2012/C 398/01.

22

(23)  Лисабонска конвенция за признаване на квалификациите.

23

(24)  TALIS — Международно проучване на ОИСР в областта на преподаването и ученето, ОИСР, 2018 г.

24

(25)  ОИСР, Education at a Glance (Поглед върху образованието), 2020 г.; OECD iLibrary | Introduction: The indicators and their framework (Интернет библиотека на ОИСР/Въведение: показателите и тяхната рамка) (oecd-ilibrary.org).

25

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/33

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Как да се хармонизира навлизането на хранителни добавки на пазара на ЕС: решения и добри практики“

(проучвателно становище)

(2021/C 286/07)

| Докладчик: | Veselin MITOV |
| --- | --- |

Докладчик:

Veselin MITOV

| Консултация | португалско председателство на ЕС, 26.10.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 15.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 245/0/5 |

Консултация

португалско председателство на ЕС, 26.10.2020 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

15.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

245/0/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Пазарът на хранителни добавки в Европа се разраства. Хранителните добавки са регламентирани от Директива 2002/46/ЕО (1), която не се прилага еднакво в ЕС. Еднообразното прилагане на законодателството обаче е от съществено значение за правилното функциониране на вътрешния пазар на ЕС, тъй като позволява свободното движение на безопасни продукти. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подкрепя преразглеждането на това законодателство, по-специално посредством актуализиране на определението за хранителни добавки, включване на задължението за уведомяване и проучване на административните досиета, както и създаването на система за контрол на страничните ефекти на хранителните добавки, която да събира нежеланите реакции и да подобрява по този начин защитата на общественото здраве. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Безопасността на продуктите и съставките следва да бъде първото изискване и поради това следва да се определя на научна основа. ЕИСК препоръчва да се определят максимални стойности за витамините и минералите и да се изготвят положителни и отрицателни списъци за съставките, включително за растенията. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Информацията, която се предоставя на потребителя, трябва да му позволява да консумира продуктите по безопасен начин. ЕИСК препоръчва да се въведат мерки за комуникация и образоване на потребителите, по-специално в областта на електронната търговия. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК насърчава властите да засилят мониторинга, тестването и надзора на продуктите с цел защита на потребителите и операторите, като изтеглят продуктите, които не отговарят на изискванията. Този мониторинг следва също така да предотврати нелоялната конкуренция между операторите (напр. използване на неразрешени претенции, несъответстващи на изискванията продукти от трети държави). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Поради това ЕИСК призовава всички заинтересовани страни да хармонизират регулаторната рамка за хранителните добавки и нейното прилагане с оглед на по-справедлива икономика и по-голяма безопасност на продуктите. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Въведение

| 2.1. | Настоящото становище е изготвено по искане на португалското председателство на Съвета, за да се намерят решения и добри практики с цел хармонизиране на навлизането на хранителни добавки на пазара на ЕС. Становището на ЕИСК би могло да допринесе за работата на председателството по този въпрос, по-специално чрез конференция, която ще бъде организирана през първата половина на годината, и работни групи в Съвета. ЕИСК приветства това искане, което се отнася до малко проучена част от хранителния сектор. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК счита, че тази тема съответства добре на подхода „Едно здраве“ на Световната здравна организация и на стратегията на ЕС „От фермата до трапезата“, в която се призовава за здравословно и устойчиво хранене и по-добра информация за потребителите, като същевременно се гарантира справедлива търговия между операторите (2). ЕИСК счита, че здравословният и устойчив начин на хранене представлява един от основните „стълбове“ на една всеобхватна продоволствена политика на ЕС, и че ние трябва спешно да преориентираме хранителните си режими, за да подобрим, а не да увреждаме, здравето на екосистемите и хората (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК винаги е подкрепял политика на ЕС за опазване на здравето по цялата верига за доставки на храни с цел насърчаване на безопасността и хигиената и ясна, прозрачна и безопасна информация за продуктите (4). Комитетът заявява също, че безопасността на храните трябва да продължи да се основава на стабилна система и на Европейски орган за безопасност на храните (ЕОБХ) с прозрачни процедури за оценка на безопасността на новите продукти, влизащи във веригата за доставки на храни, пълна проследимост и подходящ обмен на информация за риска (5). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Към хармонизация в областта на хранителните добавки

3.1.   Регулаторна рамка, която трябва да бъде подобрена

| 3.1.1. | Хранителните добавки са регламентирани по-специално от Директива 2002/46/ЕО, която почти не е изменяна откакто е изготвена. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Определението за хранителни добавки не е променяно въпреки иновациите в този сектор и новите начини на потребление. То не е достатъчно точно и подлежи на различни тълкувания. Примерите включват понятието „малки премерени количества“, което се различава в отделните държави (не е определено точно количество). Тези тълкувания могат да доведат до различия между държавите членки по отношение на статута на хранителните добавки и резултатите от проверките. Това определение трябва да бъде разширено и пояснено. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | ЕИСК предлага да се актуализират правилата, за да се хармонизира по-добре пазарът на хранителни добавки и да се вземат предвид новите развития. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Повишаване на ефективността на нотифицирането

| 3.2.1. | Нотифицирането е възможност, предвидена в директивата. Тази декларация представлява административна регистрация на продуктите преди тяхното пускане на пазара. Това не е разрешение за търговия или доказателство за съответствие или безопасност. Всяка държава членка (24/27) може да вземе решение относно съдържанието на нотифицирането, както и относно процедурата за обработка на данните (от обикновено подаване до много задълбочено проучване). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Информацията, съдържаща се в нотифицирането, дава възможност на компетентните органи да се запознаят по-добре своя пазар, а посредством обработката на данни се избягва разпространението на несъответстващи на изискванията продукти (национално и европейско законодателство) и се улеснява контролът. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | ЕИСК предлага по-добро хармонизиране на националните системи и препоръчва в законодателството да се включи задължителната минимална информация (качествен и количествен състав, етикетиране и др.), която трябва да се предоставя, за предпочитане в цифров вид, за да се ограничи административната работа на оператора, като същевременно се гарантират възможно най-високите стандарти. Ако е възможно, ЕИСК предлага да се създаде европейски многоезичен портал, чието съдържание ще бъде оставено на преценката на държавите членки. Всъщност, като се има предвид, че съставът е слабо хармонизиран (вж. по-долу), този въпрос може да бъде решен само на национално равнище. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | За да се защитят потребителите, ЕИСК счита, че нотифицирането следва да стане задължително. Тази практика дава възможност да пускане на по-безопасни продукти на пазара и улеснява контрола и надзора на пазара. Списъкът на нотифицираните продукти и свързаните с него заключения следва да бъдат предоставени на разположение на потребителите. Потребителите не следва да се колебаят да се информират и да подават жалби до контролните органи в случай на откриване на нарушение. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Определянето на максимални стойности за хранителните вещества като законодателен приоритет

| 3.3.1. | Витамините и минералите са най-известните съставки на хранителните добавки. Хранителните вещества и техните химични форми са регулирани и изброени за пръв път в Регламент (ЕО) No 1170/2009 (6) след оценки за безопасността, извършени от Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ). Понастоящем максималните дози се определят на национално равнище или въз основа на полезната доза или на токсичността (7). Някои държави не са въвели правни ограничения. В различните си становища ЕОБХ е определил прагове за токсичност. Тези стойности са свързани с експозицията в целия хранителен режим (8) и не могат да бъдат екстраполирани само за хранителните добавки. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ЕИСК препоръчва на Комисията бързо да упълномощи ЕОБХ да определя максимални стойности на хранителните вещества в хранителните добавки, както и критериите за чистота. Поради размера на европейската територия и различните хранителни навици (консумация на зеленчуци, риба или месо, състав на водопроводната вода и др.), определянето на една максимална стойност може да се окаже невъзможно, но ограниченията могат да бъдат определени по региони/групи държави. За предпочитане е също да се определят стойности за уязвимите групи от населението: деца, бременни жени (...). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Тази европейска хармонизация ще бъде от полза за всички заинтересовани страни: сигурността на потребителите ще бъде повишена, рискът от свръхдоза намален, а свободното движение на продукти ще бъде от полза както за операторите — които биха могли да предлагат своите продукти на повече пазари — така и за потребителите, които ще имат достъп до по-голям избор. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Въпреки че хранителните вещества имат приоритет, следва да се хармонизират и другите съставки, използвани в продуктите. Това би улеснило тяхното разпространение и доказало тяхната безопасност след научна оценка. По-специално някои държави се опитаха да сближат законодателствата си относно растителните продукти чрез общи списъци: Белгия, Франция и Италия, а неотдавна и Германия, Швейцария и Австрия. Биотехнологичните съставки като микроорганизми (пробиотици, дрожди) също заслужават специално внимание. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | ЕИСК препоръчва също така на Комисията да разгледа и въпроса за изготвянето на положителни и отрицателни списъци на други вещества, както по отношение на идентичността и количествата, така и по отношение на условията за употреба, както е направено в Регламент (ЕС) No 2015/2283 (9) относно новите храни. |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   Претенциите като инструмент за избор на потребителите

| 3.4.1. | Информацията за потребителите обикновено се предоставя чрез етикетиране на продукта: списък на съставките, алергените и др. и попада в обхвата на Регламент (ЕС) No 1169/2011 (10) (11). С етикетирането обаче са свързани 58 % от нарушенията, установени по време на проверките през 2018 г. (12). ЕИСК приветства усилията на ЕС в контекста на работата на Съвета по етикетирането на храните, но отбелязва, че някои проблеми си остават. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Свойствата на продукта са описани в претенциите върху етикетите, но също и в рекламите в списания, по телевизията, интернет и др. Рекламата може да подтикне към закупуване на определени продукти. Регламент (ЕО) No 1924/2006 (13) предвижда позитивни списъци на хранителни и здравни претенции. Претенциите във връзка с витамини и минерали вече бяха оценени от ЕОБХ и публикувани, но тези, които се отнасят до растения и други вещества, все още не се разгледани. След това тези претенции се привеждат в съответствие с националните правила, ако има такива, и на пазара се появяват най-разнообразни непроверени претенции, като по този начин се създава изкривяване на пазара. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Поради това ЕИСК призовава Комисията да намери най-добрия вариант за работа, така че ЕОБХ да може да продължи да оценява хранителните и здравните претенции във връзка с веществата, които са в процес на разглеждане — преди всичко претенциите по отношение на растенията — и да определя условията, при които съставките са безопасни. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Граничните продукти като небезопасни продукти

| 3.5.1. | Представянето и рекламирането на хранителни добавки също може да доведе до объркване по отношение на статута на продуктите. Някои оператори не се колебаят да приписват на продуктите терапевтични или профилактични свойства, да ги обявяват за заместители на лекарствата и да ги наричат „nutraceuticals“ („нутрацевтици“) — дума, получена от сливането на думите „nutrient“ („хранително вешество“) и „pharmaceutical“ („лекарствен продукт“). Специална кампания за контрол показа, че тези подвеждащи претенции се използват във връзка с профилактиката или контрола на COVID-19 (14). Потребителите могат да бъдат повлияни от тези фалшиви обещания. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Тези продукти, чийто статут е неясен (15), се наричат „гранични продукти“. Тази сива зона се дължи на мястото, където те се продават, на формата на продуктите и на факта, че определени съставки могат да се използват както в храни, така и в лекарства, но в различни дози. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | ЕИСК препоръчва на Комисията да създаде работна група по граничните продукти, например в рамките на експертната група на Постоянния комитет по растенията, животните, храните и фуражите (PAFF), каквато съществува за лекарствата, медицинските изделия, козметичните продукти или биоцидите, която да публикува документи, помагащи на органите и операторите да изясняват статута на продуктите. Създаването на европейска работна група не възпрепятства създаването на съвместни комитети на национално равнище, определящи статута на продуктите. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | ЕИСК настоятелно препоръчва на властите да извършват проверки насочени специално към тези продукти, за да ги изтеглят от пазара. Наличието на тези продукти представлява нелоялна конкуренция срещу фармацевтичните дружества, които трябва да получават разрешения за пускане на пазара на лекарствени продукти. Публикуването на резултатите от тези проверки също така ще даде възможност на потребителите да се запознаят с рисковете, свързани с тези продукти. |
| --- | --- |

3.5.4.

3.6.   Появата на електронната търговия като източник на избор, но също и на неравенство

| 3.6.1. | Дистанционните продажби на хранителни продукти се увеличиха в резултат на пандемията от COVID-19. Хранителните добавки са продукти с дълъг срок на годност и транспортирането им е лесно. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | За съжаление редица от тези продукти, особено извън Европа, не отговарят на обявения състав и претенции, като по този начин се създава нелоялна конкуренция за европейските оператори, които спазват правилата. Освен това държавите членки са установили наличието на забранени и опасни вещества (амфетамини в добавките за спортисти, лекарства и др.) в някои продукти, което представлява опасност за потребителите. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да засилят надзора и мониторинга на платформите и уебсайтовете за електронна търговия, да взимат проби, да правят анализи и да докладват за несъответстващи продукти в Системата за бързо предупреждение за храни и фуражи RASFF — Rapid Alert System for Food and Feed). |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | ЕИСК счита също, че комуникацията и образованието на потребителите и здравните специалисти следва да бъдат подобрени, за да се гарантира по-безопасно пазаруване в интернет. Въпреки че храната трябва да бъде безопасна, за да може да се продава, потребителите следва да са наясно, че някои продукти, предлагани онлайн, могат да представляват риск за тяхното здраве. |
| --- | --- |

3.6.4.

3.7.   Мониторингът на страничните ефекти на хранителните добавки като инструмент за предупреждение

| 3.7.1. | Някои съставки могат да причинят нежелани ефекти, дори ако продуктите отговарят на изискванията на законодателството. Не се оценява безопасността на всеки продукт или съставка, нито по отношение на взаимодействието с други продукти, като например лекарства. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Много малко държави членки разполагат със структурирана система за събиране на нежелани реакции и за техния мониторинг (мониторинг на страничните ефекти на хранителните добавки). Страните, които имат такава система, са Италия, Франция, Дания, Португалия, Чешката република, Словения и Хърватия. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | ЕИСК насърчава въвеждането на национални системи за мониторинг на страничните ефекти на хранителните добавки, с цел повишаване на безопасността на продуктите и гарантиране на високо равнище на защита на общественото здраве чрез ранно откриване на симптомите, като по този начин се предотвратяват здравословни проблеми. Тази система следва да дава възможност за събиране на информация за нежелани реакции, независимо от тяхната сериозност, с цел да се получи материал за оценката на безопасността на продуктите, да се предприемат спешни мерки или при необходимост да се адаптира законодателството и да се даде възможност на операторите да разработват по-безопасни продукти чрез включване на информацията в извършвания от тях контрол на качеството. В процеса на производството за хранителните добавки са в сила същите правила за безопасност като за другите продукти на хранително-вкусовата промишленост (HACCP (16) и др.) и не са установени специфични рискове за работниците в сектора. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | ЕИСК предлага също така на европейско равнище под надзора на ЕОБХ да се създаде работна група за държавите членки, която да даде възможност за обмен на информация между държавите, споделяне на добри практики за единна оценка, обмен на научни знания и тяхното включване в европейското законодателство, в случай на необходимост. |
| --- | --- |

3.7.4.

Брюксел, 27 април 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ L 183, 12.7.2002 г., стр. 51.

1

(2)  ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 268.

2

(3)  ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 9.

3

(4)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 158.

4

(5)  ОВ C 268, 14.8.2015 г., стр. 1 .

5

(6)  ОВ L 314, 1.12.2009 г., стр. 36.

6

(7)  Решение на Съда на Европейския съюз, Дело C-672/15.

7

(8)  В съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) No 1925/2006 относно влагането на витамини и минерали Комисията следва да определи максимално допустими хранителни вещества за храните до 19 януари 2009 г.

8

(9)  ОВ L 327, 11.12.2015 г., стр. 1.

9

(10)  ОВ L 304, 22.11.2011 г., стр. 18.

10

(11)  Понастоящем Съветът обсъжда пътна карта за преразглеждането на правилата за информиране на потребителите относно произхода на съставките и сроковете на годност, която има ограничено въздействие върху хранителните добавки.

11

(12)  Мрежа на ЕС за борба с измамите с храни (EU Food Fraud Network) и система за административна помощ и сътрудничество — Годишен доклад за 2018 г.

12

(13)  ОВ L 404, 30.12.2006 г., стр. 9.

13

(14)  Резултатите от тези проверки са достъпни тук.

14

(15)  Съгласно решение на Съда на Европейския съюз статутът на продуктите е от компетентността на националните органи, а хранителните добавки могат да имат различен статут в зависимост от държавата: съединени дела C-211/03, C-299/03, C-316/03, C-317/03 et C-318/03.

15

(16)  HACCP (Hazard Analysis and Critical Control Points: система за анализ на опасността и контрол в критични точки).

16

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

560-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет (JDE) - Interactio, 27.4.2021 г. – 28.4.2021 г.

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/38

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно европейска рамка за управление на данните“ (Акт за управление на данните)“

(COM (2020) 767 final)

(2021/C 286/08)

| Докладчик: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Marinel Dănuț MURESAN |

Докладчик:

Giuseppe GUERINI

Съдокладчик:

Marinel Dănuț MURESAN

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 11.12.2020 г.
  Европейски парламент, 14.12.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 31.3.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 234/3/13 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 11.12.2020 г.

Европейски парламент, 14.12.2020 г.

Правно основание

член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

31.3.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

234/3/13

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет приветства предложението за регламент относно „управлението на данните“, което допълва Директива (ЕС) 2019/1024 (1) (Директива за отворените данни), като се съсредоточава върху данните от обществения сектор, обект на права на други лица. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че това е полезно и необходимо, тъй като обработването, съхранението и споделянето на цифрови данни придобиват все по-голямо значение не само от икономическа, но и от социална и гражданска гледна точка, тъй като се извършват с участието на гражданите, администрациите и предприятията в сложна и многостранна регулаторна среда. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че е от съществено значение да се приеме хармонизирана регулаторна рамка, която да е в състояние да създаде доверие у гражданите, потребителите и особено в МСП, по отношение на адекватната защита на техните данни, за да се насърчат възможностите за развитие за икономическите оператори, както и за органите за научноизследователска и развойна дейност. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подкрепя целта на Комисията регламентът, предмет на настоящото становище да се прилага по отношение на администрациите, публичните органи и публичноправните субекти с подход, който включва всички субекти от публичната сфера, независимо от организационната им форма. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита че е важно когато управлението и обработката на данни, посредством устройства, използващи изкуствени интелект, се отнасят до сферата на труда, да се предвидят подходящи форми на предварителна консултация със заинтересованите социални страни по тези въпроси. Организираното гражданско общество също трябва да участват когато тези устройства засягат правата на гражданите. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК подкрепя предложението за определяне на националните органи, отговорни за осигуряване на подходящ контрол на новите правила, |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подкрепя ползата от създаването на единно информационно бюро във всяка държава членка и препоръчва те да бъдат достъпни за всички заинтересовани страни, за да се гарантира ефективното функциониране и да се насърчи доброто сътрудничество с организациите на гражданското общество и социалните партньори. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК изразява съгласие с предложението да се предвиди регламент за организациите, занимаващи се с „алтруистично управление“ на данни и изразява съгласие с правилото, че тези организации трябва да имат правен характер на организации с нестопанска цел и да преследват цели от общ интерес, при условия на независимост и самостоятелност спрямо други организации, преследващи стопански цели при управлението на данни. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че предвидената в регламента възможност за признаване на полезността на „кооперативния модел за управлението и обмена на данни“ като инструмент, имащ за цел да благоприятства гражданите и микропредприятията и малките, както и самостоятелно заетите лица и свободните професии е от особен интерес. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Кооперативният модел би могъл също така да бъде много полезен инструмент за неутрално и споделено управление на данни. Във връзка с това ЕИСК насърчава Комисията и държавите членки да подкрепят гражданите и МСП и техните организации, с цел да предприемат колективни инициативи за развитие на такъв вид взаимоспомагателни организации за управление и обмена на данни. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита, че защитата на личните данни, заедно със защитата на цифровата самоличност и защитата на неприкосновеността на личния живот са основни аспекти на „управлението на данните“ и са пряко свързани с въпроса за зачитането на човешкото достойнство и основните права. Поради тази причина счита, че е от съществено значение да се признаят правата на собственост върху личните данни, за да се даде възможност на европейските граждани да контролират използването на своите данни. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Предложението на Комисията

| 2.1. | Предложението на Комисията, което е предмет на настоящото становище, има за цел:






  i. | да се предоставят данни от обществения сектор за повторна употреба в ситуации, в които тези данни са обект на права на трети страни; |
| --- | --- | --- |

2.1.

i.

да се предоставят данни от обществения сектор за повторна употреба в ситуации, в които тези данни са обект на права на трети страни;

| ii. | да се даде възможност за обмен на данни между предприятията; |
| --- | --- |

ii.

да се даде възможност за обмен на данни между предприятията;

| iii. | да се разреши използването на лични данни в съответствие с Общия регламент относно защитата на данните; |
| --- | --- |

iii.

да се разреши използването на лични данни в съответствие с Общия регламент относно защитата на данните;

| iv. | да се разреши използването на данни на алтруистични основания. |
| --- | --- |

iv.

да се разреши използването на данни на алтруистични основания.

| 2.2. | Предложението включва и допълва Директива (ЕС) 2019/1024 относно отворените данни и повторното използване на информацията от обществения сектор (Директивата за отворените данни), като се съсредоточава върху данните, притежавани от субекти от публичния сектор, които са обект на права на трети страни. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Предложението се основава на член 114 от ДФЕС и има за цел сближаване на законите и административните практики на държавите членки, за да се гарантира потокът от данни в Европейския съюз в хармонизирана регулаторна среда, която гарантира правилно консолидиране на вътрешния пазар по отношение на движението на данни, съхранявани от обществени органи. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В глава I от Регламента се определя неговият обхват, като се посочва, че с Регламента се установяват:






  i. | условията за повторното използване в рамките на ЕС на някои категории данни, държани от органите от обществения сектор; |
| --- | --- | --- |

2.4.

i.

условията за повторното използване в рамките на ЕС на някои категории данни, държани от органите от обществения сектор;

| ii. | рамка за уведомяване и надзор за предоставяне на услуги за споделяне на данни; |
| --- | --- |

ii.

рамка за уведомяване и надзор за предоставяне на услуги за споделяне на данни;

| iii. | рамка за доброволна регистрация на субекти, които събират и обработват данни, предоставени за алтруистични цели. |
| --- | --- |

iii.

рамка за доброволна регистрация на субекти, които събират и обработват данни, предоставени за алтруистични цели.

| 2.5. | Глава II създава механизъм за повторно използване на някои категории данни, държани от органите от обществения сектор. Защитата на правата на трети страни може да бъде от значение по-специално за защитата на личните данни, но също така и за защитата на правата върху интелектуалната собственост и търговската тайна. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Държавите членки ще трябва да създадат единно информационно бюро, което да подпомага изследователите и иновативните дружества, които се интересуват от намирането на подходящи данни, и да създадат структури за подкрепа на органите от обществения сектор с подходящи технически средства и основан на информация подход към регулаторната рамка на сектора. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Глава III има за цел да повиши доверието в споделянето на лични и нелични данни и да намали разходите по трансакции, свързани със споделяне на данни между предприятия и между потребители и предприятия, чрез създаване на уведомителен режим за доставчиците, които възнамеряват да работят в сферата на споделянето на данни, както и на регулаторна рамка за дейностите на тези субекти. Доставчиците ще са задължени да останат неутрални по отношение на обменяните данни, без възможност за използване на тези данни за други цели. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Глава IV има за цел да улесни алтруистичния обмен на данни, предоставени доброволно от физически лица или предприятия за общото благо. По-специално, дава се възможност на организациите, ангажирани с алтруистично споделяне на данни, да се регистрират като „призната в ЕС организация за алтруистично споделяне на данни“, за да се увеличи доверието в извършваните от тях операции. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Предвижда се и разработването на общ европейски формуляр за съгласие във връзка с алтруизма по отношение на данните с цел намаляване на разходите по получаване на съгласие и улесняване на преносимостта на данните. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | В глава V се определят изискванията за функционирането на компетентните органи за наблюдение и прилагане на рамката за уведомяване за доставчиците на услуги за споделяне на данни и за субектите, ангажирани с алтруизъм по отношение на данните. В главата се съдържат и разпоредби, насочени към ефективната защита на правата на физическите лица, и по-специално правото на подаване на административна жалба и/или жалби срещу решенията на тези органи и относно средствата за правна защита. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | В глава VI се създава „Европейски комитет за иновации в областта на данните“, който ще улесни появата на най-добри практики от страна на органите на държавите членки, по-специално по отношение на обработката на искания за повторно използване на данни и постигането на последователна практика по отношение на рамката за уведомяване за доставчиците на услуги за споделяне на данни, както и за алтруистичното използване на данни. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Глава VII позволява на Комисията да приема актове за изпълнение относно европейския формуляр за съгласие във връзка с алтруизма по отношение на данните, а глава VIII съдържа преходни разпоредби относно функционирането на общата схема за издаване на разрешение за доставчиците на услуги за споделяне на данни и са изложени заключителните разпоредби. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Предложението на Комисията изглежда подходящо и необходимо, тъй като обработването, съхранението и споделянето на цифрови данни придобиват все по-голямо значение не само от икономическа, но и от социална и гражданска гледна точка, тъй като се извършват с участието на гражданите, администрациите и предприятията в сложна и многостранна регулаторна среда. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Усъвършенстваното използване на цифрови данни може да позволи разработването на нови продукти и повишаване ефективността на традиционните производствени процеси, да стимулира научните изследвания, да се бори с глобалното затопляне и да подобри използването на енергия и водни ресурси, като същевременно все по-добре защитава човешкото здраве. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ефективното и ползотворно използване на данните изисква възможността за тяхното споделяне и обмен в големи количества, като се използва изчислителната мощ на машините за изкуствен интелект при изготвянето и използването на такива данни за все по-амбициозни цели от общ интерес. Пример за това е обменът на данни за своевременно откриване на болести чрез образна диагностика. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Сложността и обемът на данните, които във всеки момент се създават, извличат и предават, доведе до създаването на предприятия, организации и органи, специализирани в управлението на данните или посредничеството при обработването им за целите на обмена, както с търговска цел, така и съгласно логика от общ интерес, насочена към преследването на общото благо (най-вече за целите на научните изследвания). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | В настоящия икономически и технологичен контекст данните са ценен и полезен ресурс, свързан с важни етични, икономически и политически въпроси, със значително въздействие върху конкурентоспособността и конкуренцията не само между предприятията, но и между държавите членки. Следователно е целесъобразно Комисията да се намеси при определянето на регулаторна рамка, която да е пропорционална и ясна за публичното управление на данните, така че да защити тяхната не само икономическа, но и стратегическа стойност в различните области, в които способността за притежаване и обработка на цифрови данни е важна. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | По отношение на чувствителните данни, и по-специално здравните данни, ЕИСК счита, че е полезно да се разработят и разпространят повсеместно добри оперативни практики като възприетата от Microsoft, който е избрал да предупреждава своите клиенти, когато някои правителствени органи са поискали от предприятието да разкрие личните данни на своите клиенти. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК признава и оценява факта, че основната цел на предложението на Комисията е да се създадат условия гражданите, потребителите, самостоятелно заетите лица и специалистите, предприятията, (особено малките и микропредприятията) да споделят своите данни, като знаят, че те ще бъдат управлявани от регулирани и контролирани по подходящ начин организации, за да се насърчи доверието и изграждането на регулаторна рамка, напълно съвместима с ценностите и принципите на Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК отбелязва, както вече посочи в предходните си становища, че когато се разглежда въпросът за инструменти за управлението на данните и инструментите на изкуствения интелект, е необходима европейска регулаторна рамка, с която да се гарантират прозрачността и проследимостта на алгоритмите, човешкият контрол върху инструментите на ИИ и зачитането на основните права. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Освен това е необходимо да се има предвид, че когато тези инструменти, използващи изкуствен интелект се въвеждат на работното място, Европейската комисия трябва да определи правила за укрепване на социалния диалог и преговори с помощта на предварителни консултации с представителите на работниците и да насърчи създаването на национални комитети/обсерватории относно внедряването на инструменти, използващи изкуствен интелект, в които да участват всички заинтересовани страни: потребители, малки и средни предприятия, професионални сдружения, представители на работниците и организираното гражданско общество. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Важно е също така в регламента да се даде предимство на път за одобряване на общите условия за използване на услугите за управление на данни, така че клаузите в договорите за предоставяне или достъп до данни, които нарушават стандартите на ЕС за защита, да могат да бъдат отменяни по съдебен път. За същата цел ЕИСК препоръчва хармонизиране и укрепване на принципа на съгласие чрез опростяване на процедурата за приемане или отказ на бисквитки. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Специфични бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства факта, че предложението на Комисията е в съответствие с принципите на пропорционалност и субсидиарност, съдържащи се в Договорите, тъй като то разработва и предлага правила, които не жертват твърде много частния интерес по отношение на преследваната цел за споделяне и използване на данни. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Поради тази причина регламент, който има за цел да гарантира еднакви правила, които да се прилагат едновременно в целия вътрешен пазар, изглежда най-подходящият инструмент, тъй като различните национални разпоредби биха били неефективни и биха довели до прекомерни разходи за привеждане в съответствие за европейските предприятия, особено за МСП, което би възпрепятствало правилното движение на данни. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Следователно изборът на регламента като инструмент е най-добрият за продължаване изграждането на европейски пазар, на който данните да могат да се разпространяват по благоприятен начин чрез хармонизирана рамка от правила, която да е в състояние да създаде доверие в гражданите, потребителите и малките и средните предприятия по отношение на адекватната защита на техните данни и създаване възможности за развитие и растеж за икономическите оператори, както и за органите за научноизследователска и развойна дейност. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК изразява съгласие с целта на Комисията посоченият в настоящото становище регламент да се прилага по отношение на администрациите, публичните органи и публичноправните субекти, какъвто вече е случаят с правилата за възлагане на обществени поръчки, за да се гарантира, въз основа на разумен подход, адекватна ефективност и обхват на правилата, обхващащи всички лица, принадлежащи към публичната сфера, независимо от организационната им форма. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | С оглед на това е също така пропорционално и в съответствие с общия подход на новите правила публичните предприятия да бъдат освободени от прилагането на правилата, като се има предвид, че техният организационен модел е все по-силно вдъхновен от предприемачески пазарни модели. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК подкрепя правната разпоредба в член 6, съгласно която „органите от обществения сектор, които позволяват повторно използване на категориите данни [...] могат да налагат такси за разрешаване на повторното използване на такива данни“и че „тези такси са недискриминационни, пропорционални и обективно обосновани, като не ограничават конкуренцията“. Във връзка с това е добре да се подчертае, че предприятията, МСП, микропредприятията и малките организации и организациите на социалната икономика предоставят много данни на властите; тези данни имат цена, която може да бъде значителна и отражението ѝ, по-специално за МСП, би трябвало да се взема предвид при определянето на тарифите. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Освен това ЕИСК споделя и приветства факта, че методологията за изчисляване на тарифите трябва да се публикува предварително и че тя задължително се основава на разходите за управление и споделяне на данните, а не на различна система за определяне на разходите, която може да бъде приравнена на лиценз за данни. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК обръща внимание на необходимостта от обмен на данни в съответствие с член 101 от ДФЕС относно антиконкурентните споразумения. По-специално ще бъде важно да се спазват насоките на Комисията относно споразуменията за хоризонтално сътрудничество под формата на обмен на информация, за да се предотврати възможността органите, обменящи информация, да нарушат прозрачността на пазара, като благоприятстват тайните споразумения между преки конкуренти, като по този начин намаляват конкуренцията в ущърб на благосъстоянието на потребителите, малките и микропредприятията, което води до нарушаване на лоялната конкуренция на пазарите. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК категорично подкрепя определянето на националните органи (членове 12 и 20), имащи за задача да гарантират адекватен контрол на ефективността на новите правила, определени от Комисията, и изразява съгласие с характеристиките, които тези органи ще трябва да приемат съгласно член 23. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | За да се избегне неправомерно използване на базите данни на национално или европейско равнище, контролът върху използването на данните би трябвало да се упражнява от различните заинтересовани национални органи, в сътрудничество помежду им и с Европейската комисия. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Що се отнася до алтруистичните организации в сферата на данните и до общите условия за признаването им, ЕИСК приветства факта, че предложението за регламент определя, че организациите, които приемат тези общи условия трябва да са с правен характер на организации с нестопанска цел, преследващи цели от общ интерес, и преди всичко да бъдат независими и самостоятелни, по-специално спрямо други организации, които преследват търговски или стопански цели при управлението на данни. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Тези характеристики, заедно със създаването на специален публичен регистър на тези субекти, отговарят адекватно на необходимостта от прозрачност, защита на правата и интересите на гражданите и предприятията, които характеризират алтруистичния обмен на данни. Това води до повишаване на доверието на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК категорично подкрепя ползата от създаването на единно информационно бюро във всяка държава членка, както е предвидено в член 8 от предложението за регламент. Това единно информационно бюро трябва да бъде лесно достъпно за всички заинтересовани страни, за да се гарантира ефективното функциониране и да се насърчи доброто сътрудничество с организациите на гражданското общество и социалните партньори. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | И накрая, ЕИСК горещо приветства фактът, че в глава III от регламента се посочва възможността за създаване на „кооперативи за управление и обмен на данни“ като средство за подпомагане на гражданите (работници, потребители, предприемачи) и малките предприятия и отделните предприемачи, които не биха могли да получат достъп до големи обеми данни или да ги обработват поотделно. Във връзка с това ЕИСК насърчава Комисията и държавите членки да подкрепят организациите на МСП, с цел да предприемат колективни инициативи за развитие на такъв вид взаимоспомагателни организации за управление и обмен на данни. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Кооперативните форми и формите на сътрудничество като цяло изглеждат особено подходящи за управление на дейности за посредничество, обмен и споделяне на данни между гражданите (работници, потребители, предприемачи) и предприятията, тъй като кооперативната форма, по-специално, дава възможност за съвпад на интересите при управлението на данните между субектите на данни и кооператива, държател на данни, който в този случай е собственост на самите субекти на данни и следователно тези форми биха могли да гарантират основано на участието управление, споделено между гражданите, предприятията и предприемачите, които биха могли да играят двойната роля — като предоставят данни“, но също и ги използват и извличат полза. Този механизъм би могъл да подкрепи климата на доверие и откритост, който изглежда необходимо условие за добро управление на данните в рамките на европейския цифров единен пазар. Този механизъм би могъл да подкрепи климата на доверие и откритост, който изглежда необходимо условие за добро управление на данните в рамките на европейския цифров единен пазар. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Във връзка с това ЕИСК счита, че е необходимо ефективно сътрудничество с организациите на гражданското общество, социалните партньори и професионалните организации. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Що се отнася до защитата на личните данни, ЕИСК отбелязва, че европейското право счита защитата на личния живот и зачитането на човешкото достойнство за съществена част от основните и ненакърними права на хората. Въпреки това се случва адекватната защита на тези права да бъде застрашена от недобросъвестното използване на данни, получени след свободно дадено съгласие от съответното лице, невинаги се получено по опростен начин. Има и по-сериозни случаи, в които данните са незаконно присвоени с действителна кражба на самоличност. Съдилищата в някои държави членки многократно са осъждали „кражбата на данни“. Разпознаването на кражба означава признаване на правото на собственост върху данните. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Ето защо ЕИСК препоръчва да се признаят европейските права на собственост върху личните данни и личните цифрови данни, за да се даде възможност на гражданите (работници, потребители, предприемачи) да контролират и управляват използването на своите данни или да забранят тяхното използване, както и да се създадат благоприятни условия за управлението на тези данни с цел създаване на европейски цифров пазар, като по този начин се даде ясна правна легитимност на колективните действия. |
| --- | --- |

4.18.

Брюксел, 27 април 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ L 172, 26.6.2019 г., стp. 56.

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следният текст от становището на секцията беше отхвърлен в полза на изменение, прието от Асамблеята, но събра най-малко една четвърт от подадените гласове:

| | 1.6. | ЕИСК подкрепя предложението за определяне на националните органи, отговорни за осигуряване на подходящ контрол на новите правила, и във връзка с това припомня, че органите за защита на личните данни, които вече съществуват в държавите членки, биха могли да участват в прилагането на правилата, предмет на предложението на Комисията, въз основа на придобития опит, без да се създават нови органи. |
| --- | --- | --- |

1.6.

ЕИСК подкрепя предложението за определяне на националните органи, отговорни за осигуряване на подходящ контрол на новите правила, и във връзка с това припомня, че органите за защита на личните данни, които вече съществуват в държавите членки, биха могли да участват в прилагането на правилата, предмет на предложението на Комисията, въз основа на придобития опит, без да се създават нови органи.

| 4.9. | ЕИСК категорично подкрепя определянето на националните органи (членове 12 и 20), имащи за задача да гарантират адекватен контрол на ефективността на новите правила, определени от Комисията, и изразява съгласие с характеристиките, които тези органи ще трябва да приемат съгласно член 23. Във връзка с това, без да се засяга организационната свобода на държавите членки, ЕИСК припомня, че органите, които понастоящем защитават личните данни разполагат със значителен технически и регулаторен опит в сектора. Поради това самите те биха могли да прилагат правилата, обхванати от предложението на Комисията, без да се създават нови органи. |
| --- | --- |

4.9.

ЕИСК категорично подкрепя определянето на националните органи (членове 12 и 20), имащи за задача да гарантират адекватен контрол на ефективността на новите правила, определени от Комисията, и изразява съгласие с характеристиките, които тези органи ще трябва да приемат съгласно член 23. Във връзка с това, без да се засяга организационната свобода на държавите членки, ЕИСК припомня, че органите, които понастоящем защитават личните данни разполагат със значителен технически и регулаторен опит в сектора. Поради това самите те биха могли да прилагат правилата, обхванати от предложението на Комисията, без да се създават нови органи.

Резултат от гласуването:

| Резултат от гласуването за заличаване на този параграф: | 124 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 94 |
| Гласове „въздържал се“: | 27 |

Резултат от гласуването за заличаване на този параграф:

124

Гласове „против“:

94

Гласове „въздържал се“:

27

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/45

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Нова програма за потребителите — Повишаване на издръжливостта на потребителите за постигане на устойчиво възстановяване“

(COM(2020) 696 final)

(2021/C 286/09)

| Докладчик: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Докладчик:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Съдокладчик:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Консултация | Европейска комисия, 14.1.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 31.3.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 218/2/24 |

Консултация

Европейска комисия, 14.1.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

31.3.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

218/2/24

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК взема под внимание Новата програма за потребителите и предложените в нея 22 действия и счита, че тя едва ли би могла да бъде по-изчерпателна и подробна. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | При все това, като признава, усилията, положени от Комисията, смята, че една „програма“ за потребителите следва да бъде пряко следствие или логично продължение на истинска стратегия в областта на политиката за защита на потребителите. Тъй като последната стратегия на Комисията в областта на политиката за защита на потребителите датира от 13.3.2007 г. (за периода 2007—2013 г.), към днешна дата тя вече е напълно остаряла. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ЕИСК се опасява, че, така както е структурирана, Новата програма за потребителите може да се разглежда като списък от разпокъсани инициативи и трудно ще се приложи по места. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ЕИСК счита също, че мерките за справяне с пандемията от COVID-19 трябва да бъдат извънредни и много от тях следва да са приоритетни и спешни, предвид безпрецедентната ситуация на едновременно здравна, икономическа и социална криза, и си задава въпроса дали такива мерки трябва да бъдат включени в Програмата за потребителите, в която освен това, според него, не е отделено достатъчно внимание на настоящата трудна ситуация. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | В този контекст ЕИСК държи да припомни позицията си, че Здравният съюз следва да бъде задълбочен във възможно най-голяма степен и че здравната политика не е изключителна политика на държавите членки, както и че член 168 от ДФЕС следва да бъде изменен своевременно, за да се доближи до член 169 относно политиката за защита на потребителите. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ЕИСК настоява завършването на вътрешния пазар, физически или цифров, да се осъществи при равни условия и да бъде постигнато високо равнище на защита на потребителите, за което Комитетът неколкократно призовава. Поради тази причина изразява съгласие с необходимостта от приемане на хоризонтален подход, интегриран с други политики на Съюза, така че интересите на потребителите да бъдат вземани предвид при разработването и изпълнението на секторните политики. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ЕИСК счита, че „зелената“ част от програмата е от съществено значение, и припомня подкрепата си за Европейския зелен пакт. По-специално ЕИСК се застъпва за по-голяма трайност на стоките, достъп до устойчиви продукти, чиста, кръгова и неутрална по отношение на климата икономика и ефективно използване на продуктите, както и за борба с планираното остаряване и за правото на извършване на ремонт на стоки и продукти. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ЕИСК обаче съзнава, че работата, необходима за измерване на въглеродния отпечатък, трябва да отчита жизнения цикъл на продуктите и не е лесна за изпълнение. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Правилата за защита на потребителите трябва да бъдат адаптирани към цифровия свят. Новите предизвикателства, свързани с нововъзникващите технологии като изкуствения интелект (ИИ), интернет на нещата (ИН) и роботиката, налагат укрепване на действащата защита и следва да бъдат преодолени, особено при преразглеждането на Директивата относно безопасността на продуктите, а пропуските в действащото законодателство трябва да бъдат установени и запълнени. Ето защо Законодателният акт за цифровите услуги и Законодателният акт за цифровите пазари ще бъдат от съществено значение за допълването на тази стратегия. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ЕИСК настоява европейската подкрепа да намери отражение и в участието на всички организации на гражданското общество (по-специално организациите на потребителите), с оглед на ролята им в разработването на програмата. Организираното гражданско общество, по-специално организациите на потребителите и представителите на бизнеса, заедно с други социални партньори, следва да развиват взаимноизгодни отношения, за да се гарантира по-широко участие в изготвянето и прилагането на тази политика. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Следователно ролята на образованието и обучението на потребителите следва да бъде повишена и укрепена в рамките на програмата, тъй като и двете допринасят за консолидиране на високо равнище на защита. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ЕИСК осъзнава трудностите, които МСП срещат, когато допринасят за успеха на програмата, по-специално по отношение на осведомяването и информирането на потребителите и предлагането на устойчиви стоки и услуги, но с по-висока икономическа стойност. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ЕИСК обръща внимание на необходимостта да се предоставят на предприятията, особено на МСП, финансови средства, за да отговорят на изискванията на програмата, особено в момент, когато борбата с кризата, предизвикана от COVID-19, намали инвестициите на предприятията в цифровия и екологичния сектор. |
| --- | --- |

1.13

2.   Съобщението на Комисията

2.1   Общи положения

| 2.1.1 | Съобщението на Комисията:






  — | има за цел да укрепи цялостната рамка за сътрудничество между институциите на ЕС, държавите членки и заинтересованите страни; |
| --- | --- | --- |

2.1.1

—

има за цел да укрепи цялостната рамка за сътрудничество между институциите на ЕС, държавите членки и заинтересованите страни;

| — | възприема цялостен подход, обхващащ няколко политики на Съюза; |
| --- | --- |

—

възприема цялостен подход, обхващащ няколко политики на Съюза;

| — | отразява необходимостта да се вземат предвид изискванията за защита на потребителите при изготвянето и прилагането на други политики като допълнение към други инициативи на ЕС; |
| --- | --- |

—

отразява необходимостта да се вземат предвид изискванията за защита на потребителите при изготвянето и прилагането на други политики като допълнение към други инициативи на ЕС;

| — | изисква тясно сътрудничество между ЕС и държавите членки и транспониране, прилагане и изпълнение на рамката за защита на потребителите, разработена на равнището на вторичното законодателство на ЕС. |
| --- | --- |

—

изисква тясно сътрудничество между ЕС и държавите членки и транспониране, прилагане и изпълнение на рамката за защита на потребителите, разработена на равнището на вторичното законодателство на ЕС.

| 2.1.2 | Съобщението се отнася до 22 действия, които обхващат пет основни приоритетни области:






  — | екологичен преход; |
| --- | --- | --- |

2.1.2

—

екологичен преход;

| — | цифрова трансформация; |
| --- | --- |

—

цифрова трансформация;

| — | правна защита и прилагане на правата на потребителите; |
| --- | --- |

—

правна защита и прилагане на правата на потребителите;

| — | специфични потребности на определени групи потребители; както и |
| --- | --- |

—

специфични потребности на определени групи потребители; както и

| — | международно сътрудничество. |
| --- | --- |

—

международно сътрудничество.

| 2.1.3 | В Съобщението проблемите се разглеждат, като се има предвид значението на това всеки да има равен и своевременен достъп до необходимите и достъпни тестове, предпазни средства, лечение и бъдещи ваксини. На потребителя трябва да бъдат предоставени пълни гаранции по отношение на основните права, медицинската етика, неприкосновеността на личния живот и защитата на данните в съответствие с Общия регламент относно защитата на данните. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Социалните и икономическите сътресения, свързани с пандемията, представляват предизвикателство за обществото. Въпреки че е важно да се гарантира високо равнище на защита на потребителите, остават все още някои предизвикателства, като например:






  — | прилагането на законодателството относно правото на пълно възстановяване на авансовите плащания на туроператорите; |
| --- | --- | --- |

2.1.4

—

прилагането на законодателството относно правото на пълно възстановяване на авансовите плащания на туроператорите;

| — | увеличаването на измамите на потребители, заблуждаващите маркетингови техники и измамите при онлайн пазаруване; |
| --- | --- |

—

увеличаването на измамите на потребители, заблуждаващите маркетингови техники и измамите при онлайн пазаруване;

| — | промяната в моделите на потребление, като например увеличаването на отпадъците от опаковки за еднократна употреба. |
| --- | --- |

—

промяната в моделите на потребление, като например увеличаването на отпадъците от опаковки за еднократна употреба.

2.2   Основни приоритетни области

| 2.2.1 | Екологичен преход: принос за неутралността по отношение на климата, опазването на природните ресурси и биологичното разнообразие и намаляването на замърсяването на водите, въздуха и почвите. Достъпът до устойчиви продукти следва да бъде гарантиран за всички. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | В Европейския зелен пакт се определя цялостна стратегия за превръщането на ЕС в справедливо и благоденстващо общество с неутрална по отношение на климата, ефективна по отношение на ресурсите, чиста и кръгова икономика, в която отпечатъкът върху околната среда е намален. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Директивата относно продажбата на потребителски стоки трябва да бъде изменена, за да се насърчи ремонтът и той да се превърне в ефективно право. Предвиждат се допълнителни мерки за справяне с конкретни групи стоки и услуги. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Потребителите следва да бъдат по-добре защитени срещу невярна информация или информация, представяна по объркващ или подвеждащ начин, за да се създаде погрешната представа, че даден продукт или предприятие са по-екологосъобразни („greenwashing“). |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Цифровата трансформация

| 2.3.1 | Директивата за по-добро прилагане и модернизиране на законодателството за защита на потребителите и Директивата за цифровото съдържание са важни стъпки, въпреки че предвид бързия темп на технологичния напредък са необходими допълнителни мерки. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Необходимо е да се избягва използването на „неясни модели“, някои практики за персонализиране, които често се основават на профилиране, скрита реклама, измама, невярна или подвеждаща информация и манипулирани потребителски отзиви. Необходими са и допълнителни насоки за Директивата за нелоялни търговски практики и Директивата за правата на потребителите, тъй като равнището на защита и справедливост на потребителите онлайн, следва да бъде сравнимо с това, от което те се ползват офлайн. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Изкуственият интелект носи ползи, но някои приложения могат да нарушат и да навредят на правата на потребителите. ЕИСК би искал да подчертае, че съгласно член 22 от ОРЗД субектите на данни имат право на човешка намеса, когато решение, основаващо се единствено на автоматизирано обработване, ги засяга в значителна степен. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Новият Регламент за сътрудничество в областта на защитата на потребителите укрепва онлайн капацитета на компетентните органи, механизмите за сътрудничество и системата за събиране на данни за справяне с мащабни нарушения на законодателството на ЕС в областта на защитата на потребителите, за гарантиране на постоянно равнище на защита на потребителите и за предлагане на „обслужване на едно гише“ за предприятията. |
| --- | --- |

2.3.4

2.4   Посрещане на специфичните потребности на потребителите

| 2.4.1 | Предполага се, че потребителите обикновено са по-слабата страна по сделката и че поради тази причина техните интереси се нуждаят от защита. Определени групи потребители обаче могат да бъдат особено уязвими в определени ситуации и се нуждаят от специфични гаранции. Тази уязвимост може да се дължи на социални обстоятелства или на особени характеристики като възраст, пол, здравословно състояние, цифрова грамотност, математическа грамотност или финансово положение. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Повишената финансова уязвимост на много домакинства в ЕС е особено обезпокоителна на този етап. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Целта на преразглеждането би била също така да се избегне дискриминация по отношение на достъпа до кредитни услуги. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.3.1 | Възрастните хора и хората с увреждания имат специфични потребителски нужди и е важно да се гарантира, че е на разположение ясна, достъпна и лесна за ползване информация онлайн и офлайн, в съответствие с изискванията за достъпност на продуктите и услугите. |
| --- | --- |

2.4.3.1

| 2.4.3.2 | Справедливият и недискриминационен подход към цифровия преход следва да отговори на потребностите на възрастните хора, хората с увреждания и, в по-общ план, на „хората, неизползващи мрежата“, които може да се чувстват по-малко комфортно по отношение на цифровите инструменти. |
| --- | --- |

2.4.3.2

| 2.4.3.3 | Децата и непълнолетните лица са особено изложени на заблуждаващи или агресивни онлайн търговски практики и трябва да се намерят решения на този проблем. Освен това децата следва да бъдат защитени от съществуващите опасни продукти и рисковете, свързани с продуктите, и поради това изискванията за безопасност по отношение на стандартите за някои продукти за деца ще бъдат актуализирани. |
| --- | --- |

2.4.3.3

| 2.4.3.4 | Рискът от дискриминация понякога се засилва от алгоритми, които се използват от определени доставчици на стоки и услуги и могат да бъдат формулирани на основата на предубеждения, често произтичащи от съществуващи културни или социални очаквания. |
| --- | --- |

2.4.3.4

2.5   Защита на потребителите в глобален контекст

| 2.5.1 | Важно е ЕС да проектира в международен план своето високо равнище на защита на потребителите като европейска ценност и модел. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Осигуряването на безопасността на вноса и защитата на потребителите в ЕС от нелоялни търговски практики, използвани от оператори извън ЕС, изисква засилени действия на равнище ЕС чрез по-мощни инструменти за наблюдение на пазара и по-тясно сътрудничество с органите в държавите партньори на ЕС. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Многостранното сътрудничество по потребителските въпроси е от ключово значение за насърчаването на високо равнище на защита и безопасност на международно равнище и за защита на потребителите в световен мащаб. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Управление

| 2.6.1 | В програмата се определят действията за насърчаване на приоритетите на политиката за защита на потребителите, които ЕС и държавите членки биха могли да разработят през следващите пет години. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | Тази нова визия на сътрудничество между ЕС и приоритетите на националната политика предполага нова рамка за засилено сътрудничество, която дава възможност да бъдат предприети конкретни действия. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Комисията ще се стреми да провежда редовни дискусии с ЕП, ЕИСК и КР и ще работи в тясно сътрудничество с националните органи, за да гарантира тясна координация на действията и оптимално използване на наличните средства. |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.6.4 | Действията ѝ трябва да бъдат придружени от тясно и ефективно сътрудничество със заинтересованите страни, включително организациите на потребителите, промишлеността и академичните среди. Силните потребителски организации на национално равнище и на равнището на Съюза са ключови партньори в планирането на работата по програмата и достигането до потребителите. |
| --- | --- |

2.6.4

| 2.6.5 | Поради това Комисията:






  — | ще създаде нова консултативна група по политиката за защита на потребителите; |
| --- | --- | --- |

2.6.5

—

ще създаде нова консултативна група по политиката за защита на потребителите;

| — | ще обнови индекса на условията за потребителите през 2021 г. |
| --- | --- |

—

ще обнови индекса на условията за потребителите през 2021 г.

3.   Общи бележки

| 3.1 | По отношение на здравната криза ЕИСК насърчава Комисията и държавите членки да продължат усилията си за ваксиниране на населението и да направят европейската стратегия за ваксиниране социално и икономически достъпна за всички граждани. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Важно е потребителите да бъдат оправомощени и ангажирани в икономиката, за да се превърнат в ключови участници в едно устойчиво възстановяване, като по този начин се повиши конкурентоспособността на икономиката на Съюза и на единния пазар. Важни са новите търговски модели, които могат да оптимизират ефективността и устойчивостта на стоките и услугите. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Потребителите следва да бъдат значими участници в екологичния преход, като насърчават устойчивото производство и потребление. Всички продукти трябва да бъдат безопасни, налични, на приемлива цена и достъпни, по-специално по отношение на насърчаването на срока на годност, трайността, възможностите за поправка и рециклирането на продуктите. ЕИСК вече подкрепи правната уредба относно на т.нар. „планирано остаряване“ и на дълготрайността на продуктите, дори по отношение на софтуерните продукти. Предложените мерки като цяло са хоризонтални, а не специфични за защитата на потребителите. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | МСП следва да бъдат включени в този екологичен преход, без да се увеличава значително административната тежест. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ЕИСК се ангажира да работи активно за „екологичен“ и „цифров“ преход, при който не се допуска социално изключване, като се избягва режим на две скорости за уязвимите потребители и дискриминационни ситуации, ограничаващ избора и достъпа до стоки и услуги, като например отказ на достъп до кредитни услуги за бременни жени поради вероятна загуба на доходи и изключване на самотните майки от определени финансови услуги. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Следва да се предприемат мерки за подкрепа, за да се преодолее финансовата уязвимост на семействата, включително самотните родители и съпрузите от един и същи пол, особено по отношение на задлъжнялостта. ЕИСК многократно е изразявал подкрепата си за правна уредба относно свръхзадлъжнялостта на домакинствата в своите становища. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | В рамките на хоризонталните мерки Комисията следва да действа в областта на енергийната бедност и да избягва ситуации, които биха могли да доведат до социално изключване. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ЕИСК очаква Комисията да се заеме възможно най-скоро с преразглеждането на директивите относно безопасността на продуктите, потребителския кредит, дистанционния маркетинг на финансови услуги, правата на потребителите и нелоялните търговски практики. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ЕИСК има големи очаквания по отношение на Директивата относно представителни искове за защита на колективните интереси на потребителите и изразява надежда, че директивата ще бъде транспонирана в съответствие с правните рамки на държавите членки. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ЕИСК подкрепя целта да се даде възможност на потребителите да играят по-активна роля в екологичния преход. Не е достатъчно предприятията да правят промени и да въвеждат иновации, пазарът трябва да приеме тези промени и да се трансформира, за да може икономиката да функционира по един по-кръгов начин: потребление на по-устойчиви продукти (които се очаква да бъдат по-скъпи), повишена трайност и възможност за ремонт на продуктите, благодарение на желаното екопроектиране (разработване на продукти въз основа на екологични критерии) и по-голяма ефективност при използването на природните ресурси. Следва да се разгледа и ролята на транспорта в контекста на екологичния преход. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Важно е да се предаде посланието, че ангажиментът към околната среда е всеобща отговорност: на предприятията, които прилагат по-устойчиви мерки и практики, информират и обучават потребителите, и на потребителите, които трябва също да възприемат устойчиви навици и поведение, за да бъдат тези мерки ефективни. Що се отнася до допълнителните разходи, които биха могли да възникнат за европейските МСП, измерени като част от оценката на въздействието на теста за МСП (неразделна част от инициативата „Европейски законодателен акт за малкия бизнес“), тяхното смекчаване следва да се гарантира в рамките на този механизъм, който включва и текущата консултация с представителите на МСП. Ще трябва да се въведат механизми и средства, за да се даде възможност на МСП да актуализират и обновяват знанията си. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ЕИСК счита, че е важно да се активизира борбата срещу нелоялните търговски практики онлайн, които не зачитат правата на потребителите и на всички други оператори, участващи в жизнения цикъл на продукта. Твърди, че всичко, което се счита за злоупотреба във физическия свят (офлайн), следва да се третира по същия начин в цифровия свят (онлайн). Новите видове злоупотреби в офлайн света, като например стратегиите за наблюдение на бизнеса и „неясните модели“, изискват разработването на още по-силна защита. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Важно е да се увеличат информационните, човешките и други ресурси, които допринасят за борбата срещу цифровите измами, които — поради своята всеобхватност и разпространение — правят много по-сложно предприемането на действия от страна на органите, включително в случаите, когато атаките са насочени срещу общественото здраве (например при закупуване онлайн на „незаконни“ лекарства). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Действия 8, 9 и 10 трябва да гарантират баланса между сигурността и необходимата гъвкавост, за да не бъдат блокирани иновациите и технологичният и икономическият напредък. Важно е да се разработи план за действие с Китай относно безопасността на продуктите и да се увеличи подкрепата за държавите — партньори на ЕС, включително в Африка, за укрепване на капацитет в областта на нормативната уредба и техническата помощ. Важно е да се защити автентичността на продуктите (и освен това правата върху търговските марки), тъй като са известни множество случаи на подправяне и фалшифициране на продукти в определени трети държави. По причини, свързани с качеството, удобството и репутацията, оригиналните продукти заслужават голямо внимание и интерес от страна на потребителите. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ЕИСК призовава за приемане на метод за качествена и количествена оценка. Важно е да се оцени дали директивите на Съюза се прилагат своевременно, в съответствие с разпоредбите на вторичното законодателство и принципите за по-добро регулиране. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ЕИСК отбелязва все по-голямото разминаване между стратегиите (напр. Европейския зелен пакт като цяло и по-специално „От фермата до трапезата“ или Новата програма за потребителите) и по-подробните регулаторни (или нерегулаторни) инициативи, от които се очаква да осъществят практическото прилагане на тези стратегии. Комитетът подчертава необходимостта амбициите на Програмата за потребителите по отношение на изпълнението на целите на Европейския зелен пакт да се запазят на едно и също равнище по време на целия процес на разгръщане на отделните последващи инициативи. |
| --- | --- |

3.16

4.   Кризата с COVID-19

| 4.1 | Настоящата пандемична криза засегна сериозно всички и оказа значително въздействие върху много области на живота. Тази криза доведе до промяна в основните приоритети на държавите членки, което се оказа изключително тежко за потребителите, чиито права бяха неоснователно ограничени, без дори съществуващите механизми да бъдат укрепени или пък да бъдат създадени механизми за справяне с новите реалности, така че да се гарантира финансовата защита на потребителите. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | За да бъдат предвидени евентуалните последици за потребителите, е важно въз основа на поуките, извлечени от кризата с пандемията, да се търсят начини за укрепване в бъдеще на защитата на потребителите в областта на здравеопазването, енергетиката, комуникациите, финансовите услуги, въздухоплаването и правата на пътниците, пакетните туристически пътувания, надзора, храните и цифровите услуги. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | От друга страна, кризата допринесе за разпространението на нелоялни търговски практики, насочени към най-уязвимите лица, и за определен период от време доведе освен до изчерпване на някои продукти и лични предпазни средства и до много високи и спекулативни цени. Тази ситуация ще изисква още веднъж, при очаквано задълбочаване на кризата, повече внимание и средства за правоприлагащите органи. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ЕИСК би трябвало да насърчи изготвянето на становище по собствена инициатива по този въпрос, за да подпомогне Комисията при определянето и прилагането на тези мерки. |
| --- | --- |

4.4

5.   Други области, които не са включени в новата програма за потребителите или са разгледани непряко и на които трябва да бъде обърнато внимание

5.1   Управление на общественото здраве в държавите членки

Предприемат се първите стъпки към създаването на Европейски здравен съюз. Кризата с коронавируса показа, че ЕС трябва да играе много по-активна роля в областта на общественото здраве, за да защити здравето на всички европейски граждани чрез по-устойчиви здравни системи и по-силна рамка за здравна безопасност.

5.2   Финансови услуги

В контекста на преразглеждането на Директивата за потребителските кредити ще бъде от решаващо значение да се подчертае механизмът за мораториум и създаването на интегриран подход, който защитава интересите на потребителите, независимо от естеството на кредита. На европейско равнище ще бъде важно да се направи оценка на механизма за несъстоятелност на физическите лица, като се вземе предвид необходимостта от избягване на намаляването на съществуващата към момента защита на потребителите.

5.3   Туризъм, свободно време и права на пътниците във въздушния транспорт

Важно е да се създадат, укрепят или променят правата на потребителите и да се създадат европейски фондове за защита на интересите на потребителите в тези области. От друга страна, това ще бъде отлична възможност за преразглеждане на защитата на потребителите чрез подходяща система за финансова защита, за да се защитят пътниците срещу риска от ликвидна криза или в случай на несъстоятелност на въздушния превозвач по отношение на възстановяването на разходите за билети и, ако е необходимо, репатрирането.

5.4   Жилищно настаняване

Необходимо е да се създаде интегрирана европейска програма за жилищно настаняване, която да включва различни области, като околна среда, енергетика, финансови услуги, договорни права и здравеопазване, за да се създаде право на достъп на европейските потребители до достойни и достъпни жилища в дългосрочен план. Следва да се насърчава изграждането на устойчиви къщи (например т.нар. „пасивни къщи“). Прилагането на принципите на кръговост при санирането на сгради ще намали свързаните с материалите емисии на парникови газове от сградите. Санирането на сгради може да разкрие много възможности и да генерира значителни социални, екологични и икономически ползи.

5.5   Енергетика

Трябва да се укрепят правата на потребителите при прилагането на политиките в областта на енергията от възобновяеми източници, политиките за собствено потребление и пазарните тарифи и да се гарантира, че нито един потребител няма да бъде дискриминиран или лишен от свързване при въвеждането на реални енергийни алтернативи.

| 5.6 | Трябва да бъде определена и засилена отговорността на цифровите платформи както за целите на сигурността на продуктите, така и за отговорността при посредничеството при онлайн договори. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Важно е да се установи ясна структура на отговорност за онлайн платформите, включително приемането на подходящи мерки за справяне с измамни, нелоялни и подвеждащи търговски практики и продажбата на несъответстващи на изискванията продукти и опасни стоки и услуги чрез онлайн платформи. Във връзка с това е важно да се засили сътрудничеството между Комисията и националните органи с цел борба с подобни непочтени практики. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Трябва да бъде прекратена или ограничена директната продажба на опасни за потребителите продукти, главно поради техния химичен състав. ЕИСК приветства въвеждането на Системата на ЕС за бърз обмен на информация за опасни нехранителни продукти (Safety Gate). |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Важно е да се засили защитата в областта на услугите през интернет, т.нар. „услуги „over-the-top“, които все още не са обхванати от повечето национални закони, нито от Европейския кодекс за електронни съобщения. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Чрез разработването на политика за защита на потребителите ЕС ще засили своето икономическо, социално и териториално сближаване. Без да се засяга цялостното разработване на политиката, той трябва да въведе редица действия и програми по-близки до гражданите, като за целта ще трябва да бъдат укрепени мрежата на европейските потребителски центрове и мрежата за сътрудничество в областта на защитата на потребителите с участието на всички национални органи. |
| --- | --- |

5.10

Брюксел, 27 април 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следното предложение за изменение беше отхвърлено от Асамблеята, въпреки че повече от една четвърт от подадените гласове бяха в полза на неговото приемане (член 54, параграф 3 от Правилника за дейността):

Параграф 1.13

се заличава:

| | 1.13 | ЕИСК обръща внимание на необходимостта да се предоставят на предприятията, особено на МСП, финансови средства, за да отговорят на изискванията на програмата, особено в момент, когато борбата с кризата, предизвикана от COVID-19, намали инвестициите на предприятията в цифровия и екологичния сектор. |
| --- | --- | --- |

1.13

ЕИСК обръща внимание на необходимостта да се предоставят на предприятията, особено на МСП, финансови средства, за да отговорят на изискванията на програмата, особено в момент, когато борбата с кризата, предизвикана от COVID-19, намали инвестициите на предприятията в цифровия и екологичния сектор.

Изложение на мотивите:

| | Съгласно настоящата формулировка на параграфа публичният сектор следва да предоставя подкрепа на предприятията, за да изпълняват основни задължения за защита на потребителите. От само себе си се разбира, че тази идея е прекалено далеч от нашата икономическа система, основана на печалбата, и противоречи на основните изисквания за функциониране на такава система. Защитата на потребителите е задължение, а не лукс или опция, която може да бъде предоставена чрез заплащане с публични средства. |
| --- | --- |

Съгласно настоящата формулировка на параграфа публичният сектор следва да предоставя подкрепа на предприятията, за да изпълняват основни задължения за защита на потребителите. От само себе си се разбира, че тази идея е прекалено далеч от нашата икономическа система, основана на печалбата, и противоречи на основните изисквания за функциониране на такава система. Защитата на потребителите е задължение, а не лукс или опция, която може да бъде предоставена чрез заплащане с публични средства.

Гласуване

| Гласове „за“: | 64 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 139 |
| Гласове „въздържал се“: | 35 |

Гласове „за“:

64

Гласове „против“:

139

Гласове „въздържал се“:

35

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/53

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Фармацевтична стратегия за Европа“

[COM(2020) 761 final]

(2021/C 286/10)

| Докладчик: | Martin SCHAFFENRATH |
| --- | --- |

Докладчик:

Martin SCHAFFENRATH

| Консултация | Европейска комисия, 14.1.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 31.3.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 232 гласа „за“, 1 глас „против“ и 4 гласа „въздържал се“ |

Консултация

Европейска комисия, 14.1.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

31.3.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

232 гласа „за“, 1 глас „против“ и 4 гласа „въздържал се“

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства преди всичко намерението, което Европейската комисия си поставя с новата фармацевтична стратегия за Европа, наред със стимулирането на конкурентоспособността на фармацевтичната промишленост да гарантира доставките на безопасни и висококачествени лекарства на приемливи цени, както и финансовата устойчивост на здравните системи на държавите членки. Новите общоевропейски подходи имат централна роля основно в следните области:






  — | достъп и наличност на фармацевтични продукти; |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

достъп и наличност на фармацевтични продукти;

| — | достъпни цени и финансова устойчивост на националните здравни системи; |
| --- | --- |

—

достъпни цени и финансова устойчивост на националните здравни системи;

| — | насърчаване на научните изследвания и иновациите с цел засилване на конкурентоспособността на европейската фармацевтична промишленост; |
| --- | --- |

—

насърчаване на научните изследвания и иновациите с цел засилване на конкурентоспособността на европейската фармацевтична промишленост;

| — | повишаване на устойчивостта и прозрачността на веригите на доставки и производство; |
| --- | --- |

—

повишаване на устойчивостта и прозрачността на веригите на доставки и производство;

| — | ефективно изпълнение на целите на Зеления пакт (1) чрез неутрална по отношение на климата фармацевтична промишленост. |
| --- | --- |

—

ефективно изпълнение на целите на Зеления пакт (1) чрез неутрална по отношение на климата фармацевтична промишленост.

| 1.2. | Настоящата пандемия от COVID-19 показва колко е важен координираният европейски подход. Поради това ЕИСК отбелязва значението на общите стратегии по отношение на фармацевтичните научни изследвания и развойна дейност, както и на ценообразуването, особено когато това е свързано с високорискови продукти и доходността на инвестициите за производителите не е гарантирана. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подчертава, че при евентуални политически мерки на равнището на ЕС трябва да се гарантира спазването на компетентностите на държавите членки, както и на принципа на субсидиарност съгласно член 168, параграф 7 от ДФЕС, за да бъдат взети предвид различно организираните национални здравни системи и да не бъдат дестабилизирани във финансово отношение. Това е от особено значение, когато се отнася до въпроси във връзка с ценообразуването и възстановяването на разходите, които са отговорност единствено на държавите членки. Трябва да се гарантира също така непрекъснат обмен на информация, знания и добри практики на равнището на ЕС, за да се предотвратят фрагментирането и неравенствата. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК отбелязва, че при настоящите рамкови условия европейският фармацевтичен сектор през последните години се разви в посока, която до известна степен доведе до злоупотреба с различните системи от стимули, характеризира се с липса на прозрачност в много отношения и доведе до концентрация в стопански дейности с голям марж на печалбата, както и отчасти до прекомерно високи цени. Поради това според ЕИСК е наложително да бъде преразгледано действащото законодателство за лекарствата, да бъде адаптирано и обвързано в по-голяма степен с условия за достъпни цени и наличност. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава специално важната роля, която има функциониращият, справедлив и ефикасен вътрешен пазар, на който се насърчават и възнаграждават истинските медицински иновации с действителна добавена стойност за здравеопазването, от една страна, а от друга, се засилва и конкуренцията за справедлив и ценово приемлив достъп до лекарствени продукти. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Във връзка с насърчаването на научноизследователската и развойна дейност (НИРД) като основа за конкурентоспособността на европейската фармацевтична промишленост в световен план ЕИСК подкрепя по-специално замисленото опростяване на законодателството за защита на интелектуалната собственост, както и неговото последователно прилагане в държавите членки. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | По отношение на увеличаването на степента на устойчивост на веригите на доставки и производство с цел укрепване на стратегическата автономност на Европа, както и за предотвратяване на затруднения с доставките ЕИСК се обявява за балансиран подход между по-голяма диверсификация на производствените обекти и поетапно/постепенно, частично и същевременно устойчиво връщане на производството в Европа. На равнището на ЕС следва да се обсъдят и анализират съвместно възможни финансови и данъчни стимули на равнището на държавите членки и тяхната ефикасност. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК приветства също така планираното преразглеждане на европейската система от стимули за фармацевтична НИРД в Европа, преди всичко на законодателството за лекарствата за деца и редки заболявания. По-специално акцент в бъдещите стратегии трябва да се постави върху големите неудовлетворени потребности от подходящи терапии в областта на детските ракови заболявания. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Според ЕИСК преразглеждането на законодателството за лекарствата и всички бъдещи инициативи на равнището на ЕС трябва да са съобразени преди всичко с принципа на прозрачност, за да се създаде действителна добавена стойност за общественото благо. Това се отнася за разходите на производителите, но и за обществените поръчки за НИРД, възползването от стимулите и т.н. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК приветства и подкрепя инициативи на държавите членки, подкрепяни от Европейската комисия, за обща поръчка на иновативни и скъпи лекарства, за да се гарантира финансовата устойчивост на националните здравни системи. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК признава положителната роля на генеричните и биоподобните лекарства по отношение на достъпа до лекарства на поносими цени и тяхното значение за устойчивото финансиране на здравните системи, както и приноса им за устойчив и стратегически независим европейски фармацевтичен пазар. ЕИСК одобрява мерките например в рамките на обществените поръчки, които чрез прилагане на критериите за икономически най-изгодната оферта (most economically advantageous tender) и търговете с много победители (Multi Winner Tender), при отчитане на аспектите на опазването на околната среда и социалната закрила, и водят до устойчивост на пазара за генерични и биоподобни лекарства. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК призовава за предпазливост по отношение на ускореното одобрение въз основа на недостатъчно доказателства и за по-засилено използване на реални данни, когато не става въпрос за трансгранична здравна криза. В никакъв случай не трябва да се допуска прехвърляне на риска — за сметка на пациентите — от етапа преди на етапа след разрешението за пускане на пазара. Ето защо следва да се публикуват постоянно данните и резултатите от изпитванията, за да се гарантира ефикасно наблюдение след разрешението за пускане на пазара. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Според публикувания на 18 ноември 2020 г. доклад „Здравето накратко: Европа“ (2) в периода от 2013 до 2019 г. разходите за здраве са се увеличавали всяка година със средно 3,0 % във всичките 27 държави — членки на Съюза, като през 2019 г. са били 8,3 % от БВП. Въпреки че този процент се е променял в съответствие с икономическия растеж в държавите членки, трябва да се очаква драстично повишаване в условията на настоящата пандемия от COVID-19. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Както вече беше подчертано в заключенията на Съвета от 2016 г. (3), а също и в доклада по собствена инициатива на Европейския парламент относно възможностите на ЕС за подобряване на достъпа до медикаменти (4), повишаващите се цени на лекарствата продължават да оказват натиск върху националните здравни системи. Ето защо трябва да бъде възстановен балансът в ЕС между одобрението и мерките за насърчаване на иновациите в сложната фармацевтична система, за да се гарантира равнопоставен достъп до лекарствени продукти във всички държави членки. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | По-специално увеличаващите се цени на новите разрешени терапии застрашават стабилността на бюджетите за лекарствени продукти, а с това и достъпа на пациентите до лекарствени продукти (5). Във връзка с това ЕИСК счита, че от решаващо значение е засиленото създаване на клъстери (напр. във връзка с раковите заболявания) около вече добре изследвани области, които до голяма степен се покриват и от съществуващото портфолио на производителите. Поради това в бъдеще трябва да бъдат установени реални възможности за разбиване на тези клъстери. Терапиите следва да бъдат на приемливи цени и следователно да бъдат равнопоставено достъпни за всички пациенти. За целта е необходимо НИРД да бъде насочена към области с действително неудовлетворени медицински потребности, като например редки заболявания или детски ракови заболявания. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В пътната карта към европейския план за действие относно интелектуалната собственост (6) вече се подчертава, че Съюзът разполага със силно законодателство за защита на интелектуалната собственост. Поради това всички промени в тази система следва да бъдат съпроводени от обоснована оценка на въздействието, за да бъдат предприети само необходимите изменения. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Следва да бъдат създадени стимули за насърчаване на научните изследвания в нови области посредством патенти, сертификати за допълнителна закрила и изключителни права върху данните. По-нататъшното развитие на фармацевтичната стратегия трябва да бъде ориентирано към добавената стойност за обществото. Основният акцент следва да се постави върху достъпа и наличността на ефективни и безопасни лекарствени продукти на приемливи цени за благото на пациентите в съответствие с правото на адекватно здравеопазване, както е предвидено в Европейския стълб на социалните права (7). Това се отнася не само за доставките на нови иновативни патентовани лекарствени продукти, но и в еднаква степен за достъпа до генерични и биоподобни лекарства. Централно значение в това отношение има функциониращият и справедлив вътрешен пазар. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | ЕИСК се обявява и за хармонизиране на законодателството относно сертификатите за допълнителна закрила, за да бъде създадена по-съгласувана процедура за тяхното издаване и да се преодолее фрагментираното прилагане в държавите членки. С оглед на социалните последици от издаването на сертификати за допълнителна закрила трябва да се гарантира, че създаденият за целта централен орган е под контрола на институциите на ЕС. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | ЕИСК приема със силни резерви възможното удължаване на изключителните права и допълнителното укрепване на правата върху интелектуалната собственост по отношение на пазара на фармацевтични продукти. За да бъде възможен и занапред достъпът на пациентите до терапии на приемливи цени, не трябва да се затруднява ценовата конкуренция, която е резултат от разработването и пускането на пазара на генерични и биоподобни лекарства. В този смисъл трябва да се избягва многократната защита или закрилата посредством множество патенти (patent slicing) на един продукт в различните държави членки, тъй като няма никакви данни, че по-силната защита на интелектуалната собственост стимулира иновациите и производителността (8). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | По-специално в контекста на настоящата политическа дискусия по въпроса за връщането на производствените обекти в Европа, за да се гарантират доставките, трябва да се подложи на много прецизен анализ евентуалната промяна на законодателството за защита на интелектуалната собственост. От оценката на въздействието във връзка с т.нар. Директива относно фалшифицираните лекарствени продукти (Директива 2011/62/ЕС) (9) става ясно, че голяма част от активните вещества за генерични лекарства са с произход от Индия и Китай, докато повечето активни вещества за нови, патентовани лекарствени средства се произвеждат в Европа. Съответно, за да се върне по-специално генеричното производство, би трябвало да бъдат приети други стимули и механизми, а не само допълнително укрепване на правото върху интелектуалната собственост. Алтернативните мерки биха могли да включват например лицензни споразумения, предварителен пазарен ангажимент или т.нар. обединение с цел предоставяне на кръстосани лицензии за лекарствени продукти (10). Същевременно наред с връщането на производството следва да бъдат намерени и други възможности за по-голяма диверсификация на производството както в Европа, така и извън нея, за да бъдат укрепени и гарантирани веригите на доставки. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.5. | В областта на лекарствата сираци ЕИСК приветства факта, че броят на разрешените лекарства сираци се увеличава непрекъснато в резултат на предвидените в Регламент (ЕС) No 141/2000 (11) стимули, което подобри значително равноправния достъп на пациентите, и това трябва да се приветства. От друга страна обаче достъпът се затруднява все повече от високите цени на производителите (12). Ето защо ЕИСК подчертава, че статутът на лекарство сирак не трябва да се използва за определяне на прекомерно високи цени и печалби, и подкрепя започналото преразглеждане на този законодателен акт след публикуването на оценката на въздействието (13) през ноември 2020 г. Би могло да се помисли за редовна автоматична преоценка на критериите, както и за адаптиране на продължителността на изключителните търговски права по конкретни условия, които предстои да бъдат уточнени. ЕИСК подкрепя и евентуалното преразглеждане на критериите, по-специално за разпространението (като се вземат предвид одобрените показания), по отношение на обозначаването на продукта като лекарство сирак. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК подкрепя специално искането на Европейската комисия, както и на голям брой членове на Европейския парламент за повече прозрачност в целия фармацевтичен сектор, особено по отношение на разходите за НИРД. Тъй като в повечето случаи липсват основни правила за прозрачност на разходите при разработването на лекарствени продукти, компетентните органи по ценообразуването и възстановяването не могат да проверят ценообразуването на новите лекарства, което се основава на аргумента за високи разходи за научни изследвания, а следователно и адекватността на определените цени. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Според ЕИСК важен инструмент в това отношение би могла да бъде Директива 89/105/ЕИО (14) относно прозрачността. В член 6 от нея се предвижда, държавите членки да поддържат позитивен списък на всички лекарствени продукти, обхванати от техните национални системи за здравно осигуряване, като оповестяват публично и съобщават на Комисията и фиксираните от националните компетентни органи цени на тези продукти. Действително платената цена обаче остава тайна поради поверителните споразумения за закупуване, което затруднява в значителна степен обмена между националните органи. Базата данни EURIPID (15) би могла да послужи като отправна точка в това отношение, при условие че всички държави членки бъдат задължени да регистрират информация за своите цени. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Според ЕИСК е изключително важно да се повиши значително прозрачността по отношение на глобалните фармацевтични вериги на доставки и производство, за да може да се реагира на евентуални затруднения при доставките и да се засили устойчивостта на здравните системи. Във връзка с това, наред със създаването на координирана система за уведомяване, каквато вече е предвидена във връзка с Европейския здравен съюз, със задължително едновременно участие на всички съответни заинтересовани страни, от основно значение е и създаването на стратегически резерв от лекарствените продукти, които СЗО е посочила като основни. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | В контекста на настоящата пандемия от COVID-19 ЕИСК се присъединява към искането на голям брой членове на Европейския парламент, както и на съответни заинтересовани страни за повече прозрачност относно споразуменията с фармацевтичните производители за закупуване на ваксини за COVID-19. Прозрачността е от основно значение за доверието и приемането от страна на гражданите на ЕС при имунизацията срещу вируса. Това следва да се отнася не само за настоящите договори за ваксини, но и да послужи за нова уредба на прозрачността за всички бъдещи общи действия за поръчка. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.7. | Действията за обща поръчка на новоразрешени скъпи лекарствени продукти следва да бъдат засилени и насърчавани изрично на европейско равнище. Наред с по-голямата сигурност на доставките в Европа така може да се засили и преговорната позиция спрямо фармацевтичните производители, а оттам и да се постигне отчетливо намаляване на цената вследствие на по-големия закупен обем. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | По отношение на финансирането на фармацевтична НИРД ЕИСК подкрепя критиката на редица участници и заинтересовани страни относно липсата на прозрачност, недостатъчното включване на публични заинтересовани страни, както и липсата на достъп на обществеността до резултатите от научните изследвания. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | Поради това ЕИСК призовава в бъдеще финансирането с публични средства на научни изследвания, както и разходите за НИРД да бъдат публично достояние, за да могат да бъдат взети предвид при въпроси, свързани с националното ценообразуване, и за да може да се гарантира истинска възвръщаемост на публичните инвестиции. По този въпрос би могло да се помисли за редовна оценка на финансирането за научни изследвания и докладване на Европейския парламент. Особено в чувствителни области на здравеопазването ориентирането на финансирането за научни изследвания само към интересите на сектора е неблагоприятно. Поради това в бъдеще всички съответни участници трябва да бъдат включени в значителна степен в програмите за научни изследвания на Европейската комисия, за да се гарантира, че те са насочени към истинските медицински и обществени потребности. |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Във връзка с това е абсолютно задължително да бъде прието общо и валидно за целия ЕС определение за „неудовлетворени медицински потребности“, за да се направляват ефективно дейностите по НИРД в тези области, в които не съществуват подходящи или ефективни терапии. Тези критерии следва да са насочени към потребностите на пациентите, както и на сектора на общественото здраве. |
| --- | --- |

2.8.2.

| 2.9. | Същевременно във връзка с НИРД в областта на медицината и клиничните изпитвания ЕИСК призовава за мерки на равнището на ЕС, които да отчитат в по-голяма степен, въз основа на подходящи показатели, различията между половете и различното въздействие на лекарствата в ежедневната медицинска практика. Освен това призовава за по-голяма прозрачност и съответно повишаване на осведомеността на всички заинтересовани страни в това отношение. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Според ЕИСК трябва да се даде изключително положителна оценка на факта, че във фармацевтичната стратегия изрично се подчертава увеличаващият се риск от антимикробна резистентност. Наред с ефикасните мерки за намаляване на употребата на антибиотици трябва да бъде поставен акцент главно върху алтернативните модели за стимулиране по целия цикъл на НИРД, както и върху новите системи за ценообразуване. В това отношение може да се приложат доказани подходи, като обмен с Европейската агенция по лекарствата (EMA) на ранен етап, както и освобождаването от такси за одобрение. В бъдеще ще бъде важно печалбата на производителите да бъде отделена от обема на продажбите. Успоредно с финансирането на нови антибиотици могат да бъдат предприети и други действия, като например предварителен пазарен ангажимент, които да позволят по-голяма предвидимост за производителите. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | По отношение на въпросите за одобрението, както и за пускането на пазара ЕИСК принципно приветства бързото осигуряване на наличност от иновативни лекарствени продукти, особено в области с големи неудовлетворени медицински потребности. Въпреки това по-бързото одобрение не гарантира автоматично по-добро снабдяване с лекарства. Поради това главната цел на европейската фармацевтична политика трябва да бъде равнопоставеният достъп до безопасни и висококачествени лекарствени продукти на приемливи цени за всички пациенти. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | В условията на бързо развиващи се технологични възможности и свързаното с това изискване за по-гъвкав дизайн на проучванията ЕИСК изразява пълно съгласие с позицията на Европейската комисия, че рандомизирано контролираните проучвания със (в идеалния случай) съответните компаратори и крайни точки и занапред трябва да се считат за златен стандарт за разрешението за пускане на пазара. Изключения следва да се допускат само в отделни случаи и със съответна обосновка. Ако се стигне до преместване на мястото, където се получават данните в периода след разрешението за пускане на пазара, трябва да се гарантира, че фармацевтичните предприятия не прехвърлят свързаните с това разходи върху публичния сектор и че не се застрашава безопасността на пациентите вследствие на спешно одобрение. Фактът, че наличните данни не са достатъчни и че следователно трябва да бъдат получени допълнителни данни, не следва да се взема предвид при ценообразуването. |
| --- | --- |

2.11.1.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_bg.

1

(2)  https://ec.europa.eu/health/state/glance_bg.

2

(3)  ОВ C 269, 23.7.2016 г., стр. 31.

3

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-8-2017-0040_BG.pdf.

4

(5)  https://www.oecd.org/health/health-systems/Addressing-Challenges-in-Access-to-Oncology-Medicines-Analytical-Report.pdf.

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12510-Intellectual-Property-Action-Plan.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-pillar-social-rights-booklet_en.

7

(8)  https://pubs.aeaweb.org/doi/pdf/10.1257/jep.27.1.3.

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:174:0074:0087:BG:PDF (ОВ L 174, 1.7.2011 г., стр. 74).

9

(10)  https://www.who.int/bulletin/volumes/97/8/18-229179/en/.

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:02000R0141-20190726&qid=1598193643269&from=BG (ОВ L 18, 22.1.2000 г., стр. 1).

11

(12)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/files/paediatrics/docs/orphan-regulation_study_final-report_en.pdf.

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12767-Revision-of-the-EU-legislation-on-medicines-for-children-and-rare-diseases.

13

(14)  ОВ L 40, 12.2.1989 г., стр. 8.

14

(15)  EURIPID е доброволна база данни на националните органи, отговарящи за ценообразуването и възстановяването на разходите. Създадена въз основа на Директива 89/105/ЕИО относно прозрачността, тя съдържа официалните референтни цени на лекарствени продукти, предимно за извънболнично използване; https://www.euripid.eu/about.

15

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/59

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — За максимално оползотворяване на потенциала за иновации на ЕС — План за действие в областта на интелектуалната собственост в подкрепа на възстановяването и устойчивостта на ЕС“

[COM(2020) 760 final]

(2021/C 286/11)

| Докладчик: | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Докладчик:

Rudolf KOLBE

| Консултация | Европейска комисия, 14.1.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 31.3.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 241/0/2 |

Консултация

Европейска комисия, 14.1.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

31.3.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

241/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК напълно подкрепя плана за действие на Европейската комисия в областта на интелектуалната собственост (ИС) като много добър и цялостен подход за модернизиране на системата на ЕС за интелектуална собственост. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК изразява твърдо убеждение, че стартирането на единната патентна система трябва да бъде основен приоритет и че то ще повиши значително конкурентоспособността на дружествата от ЕС. Предвид очевидните трудности при прилагането на системата, ЕИСК е убеден, че прехвърлянето на единната патентна система към законодателната система на ЕС трябва да се превърне в (дългосрочна) цел. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подчертава значението на мерките за подкрепа на МСП във всички области на защитата на правата върху интелектуалната собственост (ПИС). В допълнение към мерките за финансова подкрепа трябва да се обърне специално внимание на увеличаването на ноу-хауто относно ПИС и на съобразените с индивидуалните потребности консултантски и съветнически услуги. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК би искал да започне обсъждане за това как да се повишат познанията за ПИС и управлението на ПИС на всички равнища на образователните системи на ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК насърчава Европейската комисия да въведе право на единен сертификат за допълнителна закрила (СДЗ) и да проучи възможността за прилагане на системата за СДЗ по отношение на нови сектори. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че хармонизирането на рамката на ЕС в областта на авторското право и управлението на данни в областта на авторското право би увеличило използването на ПИС в творческия сектор. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава за процес на социален диалог, чрез който, в допълнение към правните норми, да се изяснят и определят справедливи ПИС чрез колективно договаряне, за да се предложат на авторите и производителите стимули под формата на признаване на техните творения, както и справедлива икономическа компенсация. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че географските указания (ГУ) са важен инструмент за повишаване на конкурентоспособността на местните производители, и подчертава потенциала за добавяне на хармонизирана система за закрила на ГУ за неселскостопански продукти. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК признава икономическия потенциал и обществения интерес от насърчаването на потока от данни в ЕС, но подчертава проблемите, произтичащи от небалансираните разпоредби. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК приветства всички мерки за засилване на борбата срещу нарушаването на ПИС и укрепването на ролята на Европейската служба за борба с измамите в борбата срещу фалшифицирането. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК призовава за по-нататъшното подобряване на инструментите за пряка подкрепа за предприятията в ЕС, осъществяващи дейност в държави извън ЕС, и за стриктно спазване на законодателството в областта на интелектуалната собственост и на търговските споразумения на ЕС с цел защитата на тези предприятия от нарушения на ПИС. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Настоящата здравна криза ясно показа необходимостта от достъп до системно значима ИС в критични ситуации. ПИС не следва да възпрепятстват достъпността и наличието на ваксини и лечения в случай на пандемия: една ефективна и задължителна система за лицензиране предоставя предпазна мрежа на обществото в извънредна ситуация и справедлива компенсация на предприятията. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Общи бележки

| 2.1. | ЕИСК приветства плана за действие на Европейската комисия в областта на интелектуалната собственост (ИС) като важен подход за модернизиране на системата на ЕС за интелектуална собственост и засилване на огромния потенциал за иновации на дружествата в ЕС, и по-специално на МСП и микропредприятията. Тъй като продължава да нараства голямото икономическо значение на продуктите, обект на интелектуална собственост, като изобретения, художествени и културни творения, търговски марки, софтуер, ноу-хау, бизнес процеси и данни в рамките на ЕС, ЕИСК счита, че наличието на оптимизирана, леснодостъпна, правна и политическа рамка е от съществено значение. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Много предприятия, и по-специално МСП, които представляват 99 % от всички предприятия в ЕС, не използват (изцяло) възможностите за закрила на ИС. По-голямото използване на закрилата на ИС в предприятията в ЕС — със специален акцент върху МСП и микропредприятията — трябва да бъде основният аспект на плана за действие в областта на ИС. Изискваните мерки са многобройни, като варират от необходимостта от намаляване на разходите, опростяване на процедурите, повишаване на осведомеността и знанията до предоставяне на съобразени с индивидуалните потребности съвети и подкрепа и модернизиране на образователната система по отношение на ноу-хауто относно ПИС. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ИС е ключов икономически фактор — като свързаните с ИС отрасли представляват почти 45 % от европейския БВП и 30 % от работните места, но също е и ключов фактор за посрещане на най-важните предизвикателства пред нашето общество. Кризата, свързана с COVID-19, много ясно илюстрира зависимостта на ЕС от професионални високи постижения, съчетани с ефективни правила и инструменти за ИС, за да се осигури бързото внедряване на ИС от решаващо значение. Успехът в борбата с изменението на климата ще зависи до голяма степен и от бързото развитие и приемане на авангардни технологии и ефективни инструменти за справедливи подходи към обмена на нематериални активи и данни от решаващо значение. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Технологичната революция е движеща сила за ПИС, но и предизвикателство, което изисква добре балансиран подход към основаващите се на иновациите инструменти. Цифровизацията и технологиите в областта на изкуствения интелект (ИИ) повдигат много въпроси, свързани с ИС, които се изисква да бъдат разгледани, като например прозрачността, произхода на данните и авторските права, степента на човешка намеса, етичните принципи и др. ЕИСК подкрепя становището на Европейската комисия, че системите за ИИ не следва да се считат за автори или изобретатели. Като цяло ЕИСК счита, че — с добре балансирани изменения и актуализации — европейската рамка за интелектуална собственост е годна да отговори на предизвикателствата на цифровизацията и изкуствения интелект. Тъй като ЕС все още изостава значително от другите региони по отношение на броя на патентите за цифрови продукти и технологии, трябва да се обърне специално внимание на мерките за подобряване на този важен пазар. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Конкретни бележки

3.1.   Закрила на интелектуалната собственост

| 3.1.1. | Единната патентна система (ЕПС), като звено за „обслужване на едно гише“ за предприятията, е от решаващо значение за значителното намаляване на разходите за патенти, улесняването на лицензирането, подобряването на прозрачността и преодоляването на пречките пред достъпността за МСП. Стартирането на единната патентна система и привеждането в действие на Единния патентен съд значително ще подобрят закрилата на ИС и трябва да бъдат приоритет за плана за действие. Улесняването на процедурите ще ускори и цялостния процес и по този начин ще увеличи конкурентоспособността на европейските патентопритежатели. Споразумението относно Единния патентен съд предоставя важна основа за ефективна, специализирана и технически компетентна система за съдебни спорове, която ще може да подобри правната сигурност, опростяването и ефективността. Както обаче показват трудностите при изпълнението, целта следва да бъде прехвърлянето на системата в законодателната система на ЕС. Междувременно трябва спешно да се отстранят допълнителните забавяния, причинени от отделни производства в държавите членки и/или от оттеглянето на Обединеното кралство от споразумението. Фактът, че делът на ЕС в световните патенти е спаднал драстично от 17,4 % през 2009 г. на 11,3 % през 2019 г., също ясно показва, че са необходими допълнителни действия. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Сертификатът за допълнителна закрила (СДЗ) може да разшири обхвата на закрилата, предоставяна от даден патент за лекарствен продукт или за продукт за растителна защита, за който се прилага съответното разрешение за търговия. Следователно той е важен инструмент за компенсиране на загубата на ефективна патентна закрила поради необходимата продължителност на изпитванията, клиничните/полевите проучвания и регулаторните процеси. ЕИСК счита, че СДЗ са от съществено значение за ефективното насърчаване на иновациите в нови активни вещества и за привличането на центрове за научноизследователска и развойна дейност в ЕС, докато балансираното освобождаване от правата на СДЗ трябва да гарантира достъпност и достатъчни доставки на лекарства. Въпреки че системата за СДЗ е проста и стимулираща иновациите система, тя все още е фрагментирана и изисква подаването на заявление за СДЗ във всяка от държавите — членки на ЕС, където се търси закрила чрез СДЗ. Създаването чрез нов отделен регламент на ЕС на право на единен СДЗ и на единен орган за „обслужване на едно гише“ за предоставяне на ЕП-СДЗ би направило СДЗ по-привлекателни за патентопритежателите, би предложило по-добра закрила за новаторите и би създало правна сигурност за трети страни. ЕИСК също така подкрепя подхода за проучване на приложимостта на една оптимизирана система за СДЗ към нови сектори, в които продуктите вероятно ще се нуждаят от разрешения за търговия. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Въз основа на опита от преразглеждането на законодателството на ЕС в областта на търговските марки ЕИСК е убеден, че актуализирането на законодателството на ЕС в областта на закрилата на дизайните ще бъде приложено успешно. Положителният опит във връзка с регламентирането на тези въпроси чрез законодателството на ЕС следва да бъде мотивация за Комисията да представи предложение за нов отделен регламент за ЕП-СДЗ и в дългосрочен план да включи единната патентна система в правната система на ЕС. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | ЕИСК отбелязва, че географските указания (ГУ) представляват уникален и ценен ресурс за производителите от ЕС на един все по-либерализиран и конкурентен световен пазар. Системата за закрила на ГУ на ЕС има голяма икономическа стойност в селскостопанския сектор. Като цяло тя работи много добре, но закрилата на ГУ тепърва предстои да бъде засилена, например чрез прилагана от органите хармонизирана система за контрол и общо определение за измамите с хранителни продукти. Търговските споразумения следва да бъдат насочени и върху такива специални мерки за закрила. ЕИСК подчертава потенциала на добавянето на хармонизирана система за закрила на ГУ за неселскостопански продукти, които са важна част от местната идентичност. Това би помогнало на местните производители да представят по-успешно своите качествени продукти и би оказало допълнително положително въздействие върху по-слабо развитите региони. Освен това опростяването на процедурата за регистрация би било от полза за производителите. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Системата за правна закрила на Общността на сортовете растения е друг положителен пример за хармонизиран подход към закрилата на ИС, основан на регламент на ЕС. Тя може да предостави и безопасна база за малките и средните животновъди и съдържа важни изключения за селското стопанство и животновъдите. По отношение на посочените в нея цели системата формира добра база, въз основа на която животновъдите могат ефективно да допринесат за целите на екологичния преход. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | ЕИСК подчертава, че защитата на авторското право и сродните му права е от съществено значение за културните и творческите професии, които генерират значително икономическо богатство и допринасят значително за европейската идентичност, култура и ценности — като например архитектурни и други културни произведения, но често не разполагат с достатъчно ноу-хау или финансови средства за закрила на ИС и за трансформиране на иновациите в продукти. Хармонизирането на рамката за авторското право и управлението на данните за авторските права е важно и трябва да бъде придружено от допълнителни мерки за подкрепа. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Служителите извършват творческа работа и в частност създават изобретения са възможни носители на права. Изключително важно е да се създаде процес на социален диалог на европейско, национално, секторно или дружествено равнище, чрез който, в допълнение към правните норми, да се изяснят и определят справедливи ПИС чрез колективно договаряне, за да се предложат на авторите и производителите стимули под формата на признаване на техните творения, както и справедлива икономическа компенсация. Споразуменията относно прехвърлянето на авторски права не следва да се считат за задължение за прехвърлянето на всички права върху ИС на работодателя без подходяща компенсация. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Директивата за биотехнологичните изобретения предлага важна рамка за правната защита на биотехнологичните изобретения. Тя разглежда политически и чувствителни от етична гледна точка теми и следователно е резултат от внимателно претегляне на много противоречиви интереси. Бързото развитие на биотехнологиите обаче е необходимо и в областта на здравеопазването и на борбата с големите епидемии и с глада по света. Ето защо е важно да се насърчават в голяма степен научните изследвания и иновациите в тези области, но и те да се разпространяват и лицензират ефективно. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Търговските тайни са нематериални активи, които допълват правата върху интелектуалната собственост (ПИС). Те са широки използвани в творческия процес, който води до иновации и до създаването на права върху интелектуалната собственост, поради което гарантирането на тяхната ефективна закрила е изключително важно. Ето защо ЕИСК счита, че изясняването на основата, определена в Директива (ЕС) 2016/943 (1), е важна цел. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   Използване и внедряване на ИС — със специален акцент върху МСП

| 3.2.1. | ЕИСК счита, че по-голямото използване на потенциала за закрила на интелектуалната собственост от МСП е една от основните цели на плана за действие, която засяга всичките различни системи за закрила на интелектуалната собственост. Въпреки че има голям потенциал за иновации в МСП и микропредприятията в ЕС, огромна част от тях не могат да добавят стойност към своите нематериални активи. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Факторът, свързан с разходите, е една от причините, поради която само 9 % от МСП в ЕС са регистрирали своите права върху интелектуалната собственост. Понастоящем разходите за получаване на патент в ЕС са значително по-високи например от тези в САЩ или Япония и представляват огромна финансова тежест за МСП и микропредприятията. Следователно, за да се подобри достъпът на МСП до закрила на ИС, разходите трябва да бъдат намалени. Бързото внедряване на единната патентна система, което значително ще намали разходите за регистрация на патенти, ще доведе до радикална промяна на ситуацията за иновативните МСП и микропредприятия, като например либералните професионални инженерни дружества. ЕИСК подчертава и значението на всички различни подходи за финансова и ноу-хау подкрепа за МСП, ваучерите за интелектуална собственост на Службата на Европейския съюз за интелектуална собственост (EUIPO), подхода за подпомагане на МСП да се възползват от тяхната ИС, за да получат достъп до финансиране, и програмата IPA4SME, която осигурява до 15 000 EUR за съфинансиране на мерки за диагностика и закрила на ИС, и др. Той отбелязва и важната роля на патентните адвокати в тази система за подкрепа. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | ЕИСК счита, че основен проблем представлява огромната липса на познания относно стратегиите за управление на ПИС в дружествата в ЕС, и по-специално, но не само, в МСП и микропредприятията. Следователно осигуряването на леснодостъпни общи и съобразени с индивидуалните потребности информация, подкрепа и консултации за МСП и микропредприятията, предоставяни чрез различни програми и инициативи, такива като Европейското бюро за съдействие в областта на интелектуалната собствености, чрез различни канали и мрежи, е от голямо значение за справянето с това предизвикателство и следва да бъде допълнително разширено. Трябва да се повиши осведомеността относно потенциала на ПИС за предприемачите и да се съчетае с различни леснодостъпни програми за обучение. ЕИСК предлага да се проучат начини за увеличаване на броя на квалифицираните ръководители на ПИС в дружествата в ЕС. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | ЕИСК би искал също така да започне обсъждане относно начините за повишаване на знанията за ПИС и управлението на ПИС в образователната система на ЕС: основните знания и осведомеността относно управлението на ПИС следва да бъдат включени в средното и висшето образование, като задълбочените познания относно ПИС варират от учебни занимания на бизнес и техническа тематика до много други, включени в учебните програми. Управлението на ПИС следва да се предлага и като самостоятелен предмет във висшето образование. ЕИСК е убеден, че повишаването на наличното ноу-хау може да увеличи използването на закрилата на интелектуалната собственост. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Значението на превръщането на резултатите от научните изследвания в иновации е очевидно и поради това ЕИСК приветства всякакви дейности, които насърчават трансфера на знания и по-доброто управление на ИС в общността за научноизследователска и развойна дейност. МСП и микропредприятията често са малки партньори в консорциум по проекти и в тази роля се нуждаят от по-добра подкрепа, за да се превърнат ПИС в продукти и да се защитят техните права в рамките на тези консорциуми. Това следва да бъде специален акцент в програмите за подкрепа, които предоставят съобразени с индивидуалните потребности съвети и подкрепа. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Достъп до защитени с ИС активи и тяхното споделяне

| 3.3.1. | Настоящата здравна криза ясно показа необходимостта от достъп до системно значима ИС в критични ситуации. ПИС не трябва да възпрепятстват достъпността и наличността на пандемични ваксини или лечения. Въздействието на изследванията, проведени с европейски публични средства, следва да бъде максимално увеличено, като се гарантира споделянето на получените знания и ИС. От друга страна, ефективните системи за издаване на задължителни лицензи са защитна мрежа за обществото в извънредни ситуации. Техните процедури трябва да се основават на внимателно претегляне на различните съответни интереси, като същевременно се гарантира, че те са бързи и координирани на европейско равнище, за да отговорят възможно най-ефективно на изискванията, свързани с общественото здраве. В този контекст ЕИСК би искал да подчертае и значението на Регламент (ЕО) No 816/2006 за предоставяне на принудителни лицензи за патенти, свързани с производството на фармацевтични продукти за износ в държавите с проблеми в областта на общественото здраве (2). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Подобряването на прозрачността на собствеността и управлението на ИС е предпоставка за улесняване на лицензирането и разпространението на ИС. Във връзка с това ЕИСК би искал да подчертае и необходимостта от бързото прилагане на единната патентна система и значението на подобряването на инфраструктурата в областта на авторското право по отношение на информацията за носителите на права, условията и възможностите за лицензиране, а също и по отношение на технологията на блок-веригата. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Тъй като стандартизацията е процес с много различни интереси на заинтересованите страни, патентите от съществено значение (ПСЗ) изискват особено високо ниво на прозрачност и справедливи правила за лицензиране. Поради това ЕИСК подкрепя подходи за независима система за проверки за наличието на съществен характер от трети страни и мерки за намаляване на нарушенията и въпросите, по които има разногласия. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | ЕИСК признава икономическия потенциал на насърчаването на обмена на данни и потока от данни в ЕС във всички сектори, но подчертава, че подпомагането на потока и широкото използване на данни трябва да се основава на балансиран подход, осигуряващ поверителност, сигурност, безопасност, етични стандарти и законни интереси за защита на ИС. Това трябва да бъде гарантирано при преразглеждането на Директивата за базата данни през 2021 г. (3) |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Нарушения на ПИС

| 3.4.1. | Ефективното правоприлагане и съдебната защита са основните критерии за успешна система за защита на ИС и следователно трябва да бъдат значително засилени. ЕИСК подчертава, че привеждането в действие на Единния патентен съд за разглеждане на патенти ще даде значителен тласък за налагане на спазването на патентните права и че прилагането на ПИС в други системи за ПИС (например застраховане) също трябва да бъде значително засилено чрез практически и/или правни мерки. МСП, и по-специално микропредприятията, често не разполагат със средства за налагане на спазването на техните ПИС. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Цифровизацията доведе до нови форми на нарушения на интелектуалната собственост, като киберкражби на търговски тайни, незаконен стрийминг и др. ЕИСК приветства задължителните регламенти, като например Законодателния акт за цифровите услуги (4), които осигуряват по-добра правна рамка. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Фалшифицирането и пиратството причиняват огромни загуби за продажбите в ЕС, но също така представляват заплахи за здравето, безопасността и сигурността на потребителите. ЕИСК приветства сътрудничеството на всички заинтересовани страни, създаването на набор от инструменти на ЕС и укрепването на ролята на Европейската служба за борба с измамите в борбата срещу фалшифицирането. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Еднакви условия на конкуренция в световен мащаб

| 3.5.1. | ЕС не е лидер в световната надпревара за ПИС. При заявките за патент Азия увеличи своя дял от всички заявки за патенти в световен мащаб на 65 % през 2019 г., докато делът на ЕС спадна драстично от 17,4 % (през 2009 г.) на 11,3 %. Поради това засилването на позицията на ЕС е изключително важно. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Закрилата и налагането на спазването на ПИС са допълнително предизвикателство за предприятията от ЕС, които осъществяват дейност в държави извън ЕС. Ето защо ЕИСК насърчава всички мерки на Комисията за подобряване на това положение. Договарянето на глави в областта на интелектуалната собственост с високо ниво на защита в споразуменията за свободна търговия и диалозите с търговските партньори относно ИС са важни дългосрочни подходи, както и сътрудничеството в световни организации като Световната организация за интелектуална собственост (СОИС) и Световната търговска организация (СТО) и участието в глобални споразумения относно ИС. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | ЕИСК подчертава значението на инструментите за директно подпомагане, чрез които се предоставя информация на предприятията в ЕС, осъществяващи дейност в държави извън ЕС, като например скрининга на чуждестранните инвестиции, списъка за наблюдение на фалшифицирани и пиратски продукти и Доклада относно третите държави. Мерки като бюрата за помощ на МСП относно ИС за подкрепа на МСП и микропредприятията са особено важни и следва да бъдат доразвити. |
| --- | --- |

3.5.3.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ L 157, 15.6.2016 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 157, 9.6.2006 г., стр. 1.

2

(3)  ОВ L 77, 27.3.1996, стр. 20.

3

(4)  COM(2020) 825 final.

4

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/64

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно достъпни и справедливи пазари в цифровия сектор (Законодателен акт за цифровите пазари)“

[COM(2020) 842 final — 2020/374 (COD)]

(2021/C 286/12)

| Докладчик: | Emilie PROUZET |
| --- | --- |

Докладчик:

Emilie PROUZET

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 10.2.2021 г.
  Европейски парламент, 8.2.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 31.3.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 179/9/16 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 10.2.2021 г.

Европейски парламент, 8.2.2021 г.

Правно основание

Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

31.3.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

179/9/16

1.   Заключения и препоръки на високо равнище

| 1.1. | През последните десет години възникнаха въпроси и потребности както по отношение на конкуренцията, така и по отношение на правилата на вътрешния пазар. По време на предизвиканата от COVID-19 криза техният брой със сигурност се увеличи. ЕИСК приветства предложението за регламент относно законодателния акт за цифровите пазари, чиято цел е да се предотврати налагането от страна на пазачите на информационния вход на несправедливи условия за предприятията и потребителите и да се гарантира достъпността на важни цифрови услуги. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Онлайн платформите са все по-често явление, което поставя предизвикателства пред традиционните оператори, като променя начина, по който потребяваме и предоставяме продукти и услуги, но също така и начина, по който работим и наемаме хора. Във връзка с това ЕИСК приветства цялостния подход на Европейската комисия за разглеждане на всички аспекти на тази екосистема. Комитетът ще прояви особена бдителност по отношение на данъчното облагане, управлението на данните и условията на труд. Що се отнася до последния аспект, ЕИСК приветства консултацията на Европейската комисия относно подобряването на условията на труд на работещите през платформи и очаква законодателната инициатива, планирана за края на годината. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Основната цел продължава да бъде постигането на еднакви условия на конкуренция за различните оператори на цифровите пазари. Европа се нуждае от справедлива и достъпна среда по отношение на онлайн платформите, за да се постигне по-добро функциониране на вътрешния пазар. ЕИСК счита, че законодателният акт за цифровите пазари и законодателният акт за цифровите услуги (1) заедно ще бъдат в основата на рамка, която трябва да бъде усъвършенствана с течение на времето и прилагана в съответствие с други ключови цифрови политики, като например Регламента за правото на неприкосновеност на личния живот и електронните комуникации, Общия регламент относно защитата на данните, Регламента относно връзките платформа — предприятие и привеждането на правилата в областта на конкуренцията в съответствие с цифровата ера. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Гарантирането на справедлива и благоприятна за иновациите бизнес среда, като същевременно се защитават крайните потребители, продължава да бъде от основно значение. Проектът на регламент относно законодателния акт за цифровите пазари е отговор на бързо развиващата се цифрова ера, в който се предвиждат кратки срокове и процедури с възможност за бързо актуализиране, като същевременно се гарантира правната сигурност и правото на защита. Въпреки това ЕИСК счита, че разпоредбите на член 16 относно проучване на пазара при неспазване трябва да бъдат по-строги както по отношение на промеждутъка от време (изчакването на три случая на неспазване на задълженията в рамките на пет години би причинило твърде големи вреди), така и по отношение на санкциите. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комисията се справя ефективно с въпроса за еднаквите условия на конкуренция за европейските и световните онлайн оператори, като се фокусира върху специфични услуги независимо от мястото, на което е установен доставчикът на услугите, или от приложимото право за предоставянето на услугата. ЕИСК счита, че акцентирането върху услугата вместо върху оператора е едно добро решение на изпитваните трудности при опита за надзор на толкова разнородни цифрови участници. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | За разлика от законодателния акт за цифровите услуги, в законодателния акт за цифровите пазари не се поставя директно изискване посочените пазачи на информационния вход на платформите да назначават законен представител в Европейския съюз. Описаните по-долу процедури за оценка и проучване обаче изискват диалог и координация между платформите за основни услуги и Комисията. ЕИСК предлага да се включи позоваване на членове 10 и 11 от Законодателния акт за цифровите услуги, за да се гарантира, че всички пазачи на информационния вход установяват свой законен представител в Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Освен това първостепенен приоритет за ЕИСК е да се предотврати увеличаването на разпокъсаността на вътрешния пазар чрез националното законодателство. ЕИСК счита, че действията на равнището на ЕС са от първостепенно значение и изцяло подкрепя член 1, параграфи 5 и 7. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Същевременно ЕИСК изразява съгласие с изложената в Законодателния акт за цифровите пазари необходимост държавите членки да имат възможност да действат в тясно сътрудничество с Комисията (чрез решение, прието съгласно член 3, параграф 6, съгласно член 33 или успоредно с това, въз основа на правилата за конкуренция). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | За да се обхванат случаите на възникване на отговорност, свързана с едновременното нарушаване на Законодателния акт за цифровите пазари и на правилата по членове 101 и 102 от ДФЕС, се приема, че тези два набора от правила могат да се прилагат едновременно. Следователно Законодателният акт за цифровите пазари следва да пояснява процесите на прилагане и координация в интерес на правната сигурност и ефективността (член 1, параграф 6). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че е необходимо задълбочено обсъждане във връзка с причините за различния подход и въздействието от това върху определянето на нови задължения съгласно член 10 и разширяването на практиките съгласно член 17. Едновременно с това ЕИСК счита, че следва да бъдат определени и специфичните изключителни обстоятелства по отношение на шестте параметъра, използвани за посочване на пазачи на информационния вход (член 3, параграф 6). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Поради това ЕИСК счита, че определенията на „основни услуги“, „крайни ползватели“ и „бизнес ползватели“ следва да са много по-конкретни. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК счита, че би трябвало да бъде пояснено, че посочените в членове 5 и 6 практики са забранени. При все това член 6 относно практиките трябва да се прилага по-специално в хода на редовния диалог между Комисията и пазачите на информационния вход. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Бележки относно обхвата и предназначението

| 2.1. | ЕИСК счита, че въпреки ключовото им значение, обхватът на услугите е много широк. Всъщност в обхвата попадат и са предмет на задължения само практики, пряко свързани с тези основни услуги на платформите. ЕИСК подкрепя правната сигурност, която се осигурява чрез преразглеждане на регламента с всяка промяна в обхвата на услугите. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК отбелязва, че не всички установени опасения във връзка с функционирането на пазара на основните услуги са свързани с крайните ползватели (вж. букви е), ж) и з), и си задава въпроса дали е било оценено в достатъчна степен въздействието на процеса на Законодателния акт за цифровите пазари в рамките на основните услуги „от предприятие към предприятие“, по-специално в рекламните екосистеми (пазара на реклами). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ако бъде предложена основна услуга, след това е възможно да се прецени дали някой от нейните доставчици притежава характеристики, които, взети заедно, отговарят на критериите той да бъде посочен за пазач на информационния вход за тази конкретна услуга. ЕИСК приветства този кумулативен подход. |
| --- | --- |

2.3.

2.4.   Конкретни бележки относно количествената оценка — предполагаеми пазачи на информационния вход

| 2.4.1. | По отношение на първия праг ЕИСК отбелязва, че той се отнася за общия оборот на дружеството, което притежава платформата, включително всички стопански дейности, които не са бизнес модели на платформите, нито онлайн дейности или оборотът от услугата. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | ЕИСК подкрепя прага за финансовите данни, особено начина, по който той обхваща данните за капитализацията с цел отразяване на способността на платформите да извличат парична печалба от своите ползватели, както и на финансовия им капацитет (включително способността за осигуряване на достъп до финансовите пазари). |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | По отношение на втория праг ЕИСК признава значимостта на критериите, отнасящи се до броя на ползвателите (за анализираната конкретна основна услуга на платформата). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | В проекта определението на „краен ползвател“ (член 2, параграф 16) е близко до това на „потребител“ и традиционно се противопоставя на определението на „професионален ползвател“. В член 3, параграф 2, буква б) понятието „крайни ползватели“ се дефинира по отношение на продължителността (в месеци) и значимостта (активност). ЕИСК счита, че следва да се даде точно определение на „крайни ползватели“ (т.е. ползватели, които минават през сайта или го посещават, или го използват веднъж месечно). Същият въпрос се отнася и до бизнес ползвателите. В интерес на правната сигурност ЕИСК препоръчва в проекта на регламент да се пояснят или поне да се дефинират понятията „крайни ползватели“ и „бизнес ползватели“. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Конкретни бележки относно количествената оценка — оценени пазачи на информационния вход

| 2.5.1. | Ако не всички прагове се достигат кумулативно, Комисията може да извърши проучване на пазара. Това проучване може да се изиска от държава членка (член 15) и да се използват шест други параметъра, за да се определи дали платформата отговаря на трите критерия за определяне (член 3, параграф 6). |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | В качествената оценка на вътрешния пазар, въведена от Европейската комисия, се повтарят някои параметри, приложими в законодателството в областта на конкуренцията и в икономиката. Въпреки това, предвид липсата на прецеденти (липса на необходимост от определяне на съответни пазари или от доказване на господстващо положение, за да се установи статутът на пазач на информационния вход), не е ясно/изпитано колко на брой или какви ще са по сила характеристиките/параметрите. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Ако целта е ориентиране към ситуации, сравними с тези, установени в качествената оценка, но при които не са били надхвърлени праговете, ЕИСК счита, че механизмът за оценка е много ограничен по отношение на подробностите. На пръв поглед нищо не пречи на по-широкото тълкуване на тези параметри за прилагането им към по-голям брой оператори, тъй като знаем, че много бизнес модели в икономиката се развиват и експериментират чрез цифрова трансформация и нови бизнес модели. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Тъй като тези шест параметъра дават възможност да се посочват пазачи на информационния вход, ЕИСК счита, че следва да се определят свързаните с тях специфични изключителни обстоятелства. |
| --- | --- |

2.5.4.

3.   Бележки относно изброените практики

| 3.1. | За да се разберат списъците от практики, посочени в проекта на Законодателния акт за цифровите пазари, ЕИСК счита, че е важно да се разгледа работата на Комисията: установените през последните години практики, тези, които вече са обхванати от Регламента относно отношенията между платформите и предприятията, и тези, които биха могли да бъдат обхванати чрез адаптиране на законодателството в областта на конкуренцията към цифровата екосистема. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК счита, че обхватът на практиките следва да бъде изяснен, особено ако Комисията може да го разширява. Следователно, изглежда, че много от практиките, посочени в член 5, са част от основната услуга на платформата, докато член 6 се отнася до използването на тези основни услуги на платформата за постигане и оказване на влияние върху пазарните резултати. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК призовава да се разработи надеждна система за сертифициране, основана на процедури за изпитване, които позволяват на дружествата да потвърждават надеждността и сигурността на своите системи с изкуствен интелект. Прозрачността, по-специално на системите за класиране, проследимостта и възможността за обясняване на алгоритмичните процеси на вземане на решения са техническо предизвикателство, което изисква подкрепа от инструменти на ЕС, като например програмата „Хоризонт Европа“ (2). |
| --- | --- |

3.3.

3.4.   Конкретни бележки относно нелоялни практики, основани на данни

| 3.4.1. | ЕИСК потвърждава необходимостта от допълнително подобряване на прилагането на Общия регламент относно защитата на данните (ОРЗД) чрез регламентиране на практиката в член 5, буква а). ЕИСК също така насърчава Комисията да извършва редовен преглед на ОРЗД и свързаната с него нормативна уредба с оглед на технологичните развития (3). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Що се отнася до ефективната преносимост на данните (член 6, буква з) ЕИСК посочва, че съгласно Регламента за свободното движение на данни секторът на услугите в облак разработва кодекс на поведение, с цел да се гарантира прозрачност на договорните отношения и техническите характеристики за прекратяване на договори и пренасяне на данни между доставчици на услуги в облак или обратно за съхранение на място. Ефективността на кодекса на поведение за насърчаване на преносимостта в пазара на услугите в облак предстои да бъде оценена скоро. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Конкретни бележки относно нелоялни практики за самопредпочитания

| 3.5.1. | Законодателният акт за цифровите пазари определя задължението за пазачите на информационния вход да се въздържат от по-благоприятно третиране дори по отношение на „трета страна, принадлежаща към същото предприятие“. Това допълнително уточнение обаче не се повтаря в други разпоредби, въпреки че пазачът на информационния вход би могъл да избегне ограничението, предвидено в тези разпоредби, чрез предоставяне на съответните данни на трета страна. За пример можем да се позовем на член 5, буква а) или член 6, параграф 1, буква а), в които не се забранява прехвърлянето на данни на трета страна (независимо дали принадлежи към същото предприятие или не). Въпреки че член 11 предлага някакво решение, ние не считаме, че то е достатъчно. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Що се отнася до клаузата за паритет по член 5, буква б), с която на бизнес ползватели не се позволява да предлагат на потребителите едни и същи продукти или услуги при различни от предлаганите чрез тяхната платформа условия чрез други онлайн посреднически услуги или търсачки, това вече ще бъде забранено за пазачите на информационния вход. ЕИСК счита, че изразът „... на цени или при условия, различни от...“ е широк и може да включва други критерии освен само цената, които може да е необходимо да бъдат уточнени. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Конкретни бележки относно несправедливите условия за достъп

| 3.6.1. | По отношение на практиката в член 5, буква г) ЕИСК отбелязва, че Регламентът относно отношенията между платформите и предприятията вече съдържа разпоредби за гарантиране на достъпа на бизнес ползвателите до възможности за подаване на жалби и на прозрачност във връзка с обработването на жалбите и поставя под въпрос тази практика. ЕИСК си задава въпроса защо не са обхванати крайните ползватели. |
| --- | --- |

3.6.1.

4.   Бележки относно правомощията за проучване, изпълнение и мониторинг

| 4.1. | За целите на член 3, параграф 6 би трябвало да се обърне по-голямо внимание на включването на органите на съответните държави в процеса на вземане на решения. Считаме, че органите на дадена държава членка следва да имат правото да представят искане в Комисията за издаване на решение съгласно параграф 6, а Комисията следва да има съответното задължение да обсъди искането и, когато е целесъобразно, да разреши на въпросната държава членка да приеме предварителни мерки до вземането на решение от Комисията. За целите на решението Комисията следва да изисква и становище от всички държави членки, в които функционира потенциалният пазач на информационния вход. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | В проекта на регламент се комбинират самооценката на платформите и оценката на компетентния орган — Европейската комисия. Въпреки всичко тази оценка на първо място се извършва от платформата за основни услуги, която в срок от три месеца трябва да уведоми Комисията, че тези прагове са били достигнати (член 3, параграф 3). ЕИСК признава и подкрепя факта, че процесът на Законодателния акт за цифровия пазар въвежда отчетност за платформите. Той също така отбелязва, че в проекта не се зачитат правата на защита и обжалване, както и темпът на цифровите услуги. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК подкрепя мерките на Законодателния акт за цифровите пазари, които дават възможност на Комисията да оценява и наблюдава растежа на платформите на пазачите на информационния вход, като например сливания извън праговете, посочени в Регламент (ЕО) No 139/2004 (4). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Освен това ЕИСК подкрепя направената от Комисията оценка относно това дали настоящият режим на ЕС позволява да бъдат обхванати в достатъчна степен важни придобивания на цели с нисък оборот, които могат да окажат въздействие върху конкуренцията на вътрешния пазар на ЕС (5). Предложението на комисар Vestager да се започне приемане на сигнали от националните органи за защита на конкуренцията относно сливания, независимо дали те имат правомощия да направят преглед на случая, би могло да представлява възможен вариант (6). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | С оглед на постигането на максимална ефективност с Европейската комисия е необходимо да се създаде и Консултативен комитет за цифровите пазари. ЕИСК счита, че член 32 е много неясен в това отношение и смята, че на комитета следва да бъде възложен текущ надзор и мониторинг. ЕИСК предлага също така да се обмисли дали комитетът може да получава жалби от сдружения на потребителите и социални партньори. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК счита, че организациите, които представляват стопански интереси, защита на потребителите и профсъюзи, би трябвало да бъдат изслушани и възгледите им да бъдат взети под внимание, също както при случаи в областта на конкуренцията. Член 20 от Законодателния акт за цифровите пазари оправомощава Комисията да провежда интервюта и да приема изявления. ЕИСК предлага в този член да бъдат ясно посочени тяхното участие и правото им да представят своята гледна точка. |
| --- | --- |

4.6.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Законодателен акт за цифровите услуги“ (вж. страница 64 от настоящия брой на Официален вестник).

1

(2)  ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 64.

2

(3)  ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 64.

3

(4)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

4

(5)  https://one.oecd.org/document/DAF/COMP/WD(2020)24/en/pdf.

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019-2024/vestager/announcements/future-eu-merger-control_en.

6

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следният текст от становището на секцията беше отхвърлен в полза на изменение, прието от Асамблеята, но събра най-малко една четвърт от подадените гласове:

| „2.3. | Ако бъде предложена основна услуга, след това е възможно да се прецени дали някой от нейните доставчици притежава характеристики, които, взети заедно, отговарят на критериите той да бъде посочен за пазач на информационния вход за тази конкретна услуга. ЕИСК не счита, че този кумулативен подход обхваща ефективно пазачите на информационния вход, но предлага да се наложи спазване само на един критерий, за предпочитане броя на ползвателите, за да може да се действа в съответствие със Законодателния акт за цифровите услуги. Освен това той изразява и загриженост, че процедурата за идентифициране на пазачите на информационния вход може да бъде тежка и поради това препоръчва по-бърз процес.“ |
| --- | --- |

„2.3.

Ако бъде предложена основна услуга, след това е възможно да се прецени дали някой от нейните доставчици притежава характеристики, които, взети заедно, отговарят на критериите той да бъде посочен за пазач на информационния вход за тази конкретна услуга. ЕИСК не счита, че този кумулативен подход обхваща ефективно пазачите на информационния вход, но предлага да се наложи спазване само на един критерий, за предпочитане броя на ползвателите, за да може да се действа в съответствие със Законодателния акт за цифровите услуги. Освен това той изразява и загриженост, че процедурата за идентифициране на пазачите на информационния вход може да бъде тежка и поради това препоръчва по-бърз процес.“

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 98 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 83 |
| Гласове „въздържал се“: | 20 |

Гласове „за“:

98

Гласове „против“:

83

Гласове „въздържал се“:

20

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/70 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/70

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно единния пазар на цифрови услуги (Законодателен акт за цифровите услуги) и за изменение на Директива 2000/31/ЕО“

[COM(2020) 825 final — 2020/0361 (COD)]

(2021/C 286/13)

| Докладчик: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Докладчик:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 11.2.2021 г.
  Европейски парламент, 8.2.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 31.3.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 235/3/5 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 11.2.2021 г.

Европейски парламент, 8.2.2021 г.

Правно основание

член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

31.3.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

235/3/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението за единен пазар на цифрови услуги (Законодателен акт за цифровите услуги), което идва в момент, когато се появяват нови и иновативни (цифрови) услуги на информационното общество, променящи ежедневието на гражданите на ЕС и оформящи и преобразуващи начините, по които те комуникират, свързват се, потребяват и осъществяват стопанска дейност. Тези услуги имат широк принос за обществената и икономическата трансформация в ЕС и по целия свят, а кризата с COVID-19 показа колко жизненоважни са те за създаването на по-добро общество. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подкрепя усилията на Комисията да предотврати разпокъсване на вътрешния пазар поради разпространение на национални правила и нормативни разпоредби, които биха могли да подкопаят системата и да попречат на всички европейски предприятия да се възползват от силен единен пазар. Поради това ЕИСК призовава за ясно изявление относно изчерпателния характер на Законодателния акт за цифровите услуги. ЕИСК счита, че това е възможност за създаване на глобални стандарти за цифровите пазари, които могат да поведат Европа към тази нова ера, като гарантират високо равнище на безопасност и защита на потребителите онлайн. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК осъзнава, че обсъждането на Законодателния акт за цифровите услуги ще отнеме време и в дългосрочен план ще са необходими компромиси. Въпреки това ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да определят разумен график за организиране на обсъждането и на приобщаваща обществена консултация, и за прилагане на регламента и стратегията. От основно значение е социалните партньори и организациите на гражданското общество да играят роля в този процес, за да се постигнат еднакви условия на конкуренция за всички участници, независимо дали са установени в Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита също така, че поради важността на цифровите технологии приоритетно са необходими нови правила и нормативни разпоредби за решаване на проблемите и предизвикателствата на тези технологии. За нова икономика се изискват нови подходи. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК приветства по-голямата прозрачност при системите за препоръчване на съдържание и рекламата. На тези системи обаче не бива да се приписват всякакви злини, а следва да се гарантира, че потребителите получават само рекламите, които желаят. Следователно в нормативните разпоредби следва да се подчертае индивидуалната независимост и ЕИСК счита, че с оглед на това в членове 29 и 30 от регламента следва да се постигне подходящ баланс. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отбелязва, че принципът на държавата на произход има много недостатъци, и призовава да се обмислят внимателно алтернативни методи, като например принципа на държавата на местоназначение, особено по отношение на данъчните, трудовите и потребителските въпроси, освен ако няма по-строго регулиране на равнището на ЕС, за да се гарантира лоялна конкуренция и възможно най-високо равнище на защита на потребителите. Следва да се гарантира, че за работещите през платформа се прилагат същите разпоредби на трудовото право, които са в сила в държавата, в която се предоставя услугата, тъй като лошите условия на труд на служителите се превърнаха в сериозен проблем за лоялната конкуренция. Крайната цел е да се укрепи вътрешният пазар и да се гарантира неговото функциониране чрез осигуряване на еднакви условия на конкуренция за всички участници. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Задълженията за прозрачност не следва да възпрепятстват напредъка на технологиите, по-специално в областта на изкуствения интелект и компютърните науки. Въпреки че изкуственият интелект от типа „черна кутия“ поражда рискове, той може да донесе и значителни ползи. ЕИСК подчертава необходимостта да се гарантира, че правото е прецизирано и не възпрепятства техническия напредък, като се вземе предвид възможно най-високото равнище на защита на потребителите и работниците. Комитетът призовава за разработване на подходяща рамка, която да позволи на дружествата да отстояват справедливостта, надеждността и сигурността на своите системи с ИИ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Освобождаването от отговорност за хостинга следва да престане да важи само в случаите на съдържание, за което е ясно, че е незаконно, или за което е установено в съдебно решение, че е незаконно. ЕИСК препоръчва да се установи режим на позитивна отговорност за местата за онлайн търговия, който да се прилага при определени обстоятелства. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Използваните определения следва да бъдат рационализирани и, доколкото е възможно, хармонизирани със свързаните правни текстове, като например Законодателния акт за цифровите пазари, Директивата относно авторското право в цифровия единен пазар и Регламента за насърчаване на справедливост и прозрачност за бизнес ползвателите на посреднически онлайн услуги. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Законодателният акт за цифровите услуги е част от по-широк регулаторен подход към основаната на платформи икономика, който трябва да се отнася и до данъчното облагане, правата на работниците (включително социална закрила, здравословни и безопасни условия на труд, право на организиране и колективно договаряне), разпределянето на богатството и устойчивостта, както и до безопасността на продуктите. ЕИСК обръща внимание на огромната задача да се постигне подходяща координация между всички съответни актове и инициативи, по-специално в областта на интелектуалната собственост, телекомуникациите, неприкосновеността на личния живот и данните, отговорността за продуктите, безопасността на продуктите, аудиовизуалния сектор и, разбира се, Директивата за електронната търговия. Необходимо е да се направи надлежен преглед на начините, по които могат да бъдат интегрирани тези различни гледни точки, засягащи Законодателния акт за цифровите услуги. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Комитетът ще продължи да бъде особено бдителен по отношение на данъчното облагане, управлението на данните, трудовия статус, условията на труд и защитата на потребителите, тъй като те са важни фактори за понякога нелоялна конкуренция в цифровите икономики. Комитетът подчертава, че тези предизвикателства трябва да бъдат преодолени в контекста на целите за устойчиво развитие, Програмата в областта на цифровите технологии, Хартата на основните права и Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Цифровите технологии могат да бъдат от жизненоважно значение за ежедневието ни. Те могат да бъдат от голяма полза за обществото и икономиката и днес е всеобщо признат фактът, че те са съществено необходими за начина, по който функционира пазарът, и за начина, по който взаимодействаме помежду си, с реални ползи за обществото като цяло. Цифровите услуги обаче създадоха и значителни предизвикателства за отделните хора, обществото и пазара. Изграждането на по-справедлива Европа зависи от правилното регулиране на цифровия сектор и от това да се гарантира подходящо разпределяне на тези ползи, както и адекватна защита на всички участници на пазара (граждани, потребители, работници и предприятия, независимо от големината им). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Поради това Комисията се е съсредоточила върху две основни области — Законодателния акт за цифровите услуги и Законодателния акт за цифровите пазари, като по този начин отговаря на редица документи, развитие на съдебната практика и призиви, от една страна за амбициозни реформи на съществуващата правна уредба на ЕС в областта на електронната търговия, като се запазят основните принципи на нейния режим на правна отговорност, забраната за общо задължение за контрол и клаузата за вътрешния пазар, и от друга страна за актуализиран, по-справедлив и конкурентоспособен цифров пазар. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Чрез Законодателния акт за цифровите услуги ЕС трябва да осигури високо равнище на защита на европейските потребители по отношение на няколко аспекта на цифровата икономика, по-специално цифровите онлайн платформи. Сред най-важните и спорни аспекти на предложението са борбата с незаконното съдържание и повишаването на прозрачността в начина, по който рекламите се насочват към обществеността. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Със Законодателния акт за цифровите пазари Комисията се съсредоточава върху начина, по който функционира европейският цифров пазар и същевременно се опитва да го направи по-балансиран, по-конкурентен и по-иновативен, като на хората се предоставят повече и по-добри услуги и се осигурят равни условия за всеки пазарен участник. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Следователно ЕИСК приветства усилията на Комисията да регулира допълнително цифровата икономика и да я направи надеждна както за обществото, така и за икономиката. Гражданите, работниците и икономическите оператори, по-специално МСП и уязвимите лица, се нуждаят от предпазни мерки в отношенията си с цифровите платформи, а сигурността трябва да бъде гарантирана във всички операции както по отношение на съдържанието, така и по отношение на икономическите трансакции и дори на правата върху интелектуалната собственост. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Правилата на ЕС в областта на киберпространството стават все по-сложни и разпокъсани. Следва да се положи усилие за подобряване на тяхната разбираемост и съгласуваност. Прекомерно сложните правила може да се отразят зле както на предприятията, така и на гражданите, като задушават иновациите, повишават разходите и затрудняват хората при упражняването на правата им. Поради това ЕИСК приветства намерението на Комисията да координира и рационализира процедурните аспекти на правилата за правоприлагане в държавите членки и избора на пряко приложим правен инструмент. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК подчертава, че Законодателният акт за цифровите услуги следва да бъде съгласуван с потенциалната правна уредба, регламентираща други относими въпроси, свързани с икономиката на платформите, като например правата на работниците (включително социална закрила, здравословни и безопасни условия на труд, право на организиране и колективно договаряне) (1), разпределянето на данъчното облагане и на богатството и устойчивостта, и подчертава, че е необходимо тези предизвикателства да бъдат преодолени на европейско равнище и с оглед на целите за устойчиво развитие, Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, Хартата на основните права и Европейския стълб на социалните права. При бъдещите инициативи на Комисията Европейският икономически и социален комитет ще бъде особено бдителен по отношение на данъчното облагане, управлението на данните, трудовия статус, условията на труд и защитата на потребителите, тъй като те са важни фактори за понякога нелоялна конкуренция в цифровите икономики. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Регламентирането на киберпространството следва да бъде съобразено с бъдещите предизвикателства и технологично неутрално във възможно най-голяма степен. Това ще осигури яснота и пазарни възможности за всички с акцент върху защитата на потребителите и сигурността. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Важно е в областта на данъчното облагане на цифровия сектор Комисията да предприеме инициативи в рамките на международни дискусии, като осигури принципи на справедливост и прозрачност, разпределение на богатството и устойчивост, и подчертае необходимостта тези въпроси да бъдат разгледани на европейско равнище и в съответствие с Целите за устойчиво развитие, Стратегията в областта на цифровите технологии, Хартата на основните права и Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | По-доброто и по-ефективно регулиране, с цел избягване, наред с останалото, на нелоялна конкуренция, е една от основните теми в тази нова икономика. Комисията изразява ясното становище — и ЕИСК го подкрепя — че са необходими нови средства и подходи за регулиране на пазар, на който не могат да се използват същите инструменти, нито стопанската дейност да се осъществява по обичайния досега начин. Факт е, че „нормалната“ нормативна уредба в областта на конкуренцията не е достатъчна за ефективно преодоляване на предизвикателствата и трудностите, причинени от съществуването на големите технологични компании. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК призовава за по-ясни правила като тези, които Комисията е готова да проучи, въз основа на опростена нормативна уредба за вътрешния пазар с ускорени процедури, предназначена за цифровия свят. ЕС трябва да актуализира своя регулаторен инструментариум, за да се справя ефективно с цифровите пазари, в допълнение към въпросите, свързани с платформата за пазачи на информационния вход. Новата икономика изисква различни действия и поради това ЕИСК приветства инициативата „Законодателен акт за цифровите пазари“ (2). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Във всички регулаторни инициативи трябва да се отчита необходимостта от европейски цифров суверенитет, за да бъдат защитени не само предприятията, а също и работниците, потребителите и гражданите. В условията на кризата с COVID-19 продажбата на опасни продукти, фалшивите отзиви, нелоялните търговски практики и други нарушения на потребителското право, пиратството и фалшифицирането на цифрови платформи нараснаха до неприемливи равнища. Това показва значението на инициативата за Законодателен акт за цифровите услуги и спешната нужда от действия. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ясно е също така, че механизмите за правоприлагане за борба със свързаните с цифровите платформи измами и незаконни дейности представляват предизвикателство и гарантират, че предприятията, които печелят най-много в цифровата икономика, носят и повече отговорности. ЕИСК счита, че ролята на Законодателния акт за цифровите услуги ще бъде жизненоважна за възстановяване на доверието в пазара и за подпомагане на държавите членки да определят бърз и ефикасен механизъм за правоприлагане, който да е подходящ за всички тях, като се вземат предвид съществуващите разлики. ЕИСК приветства факта, че е много вероятно недостатъците в правоприлагането в областта на незаконната реклама онлайн да намалеят благодарение на Законодателния акт за цифровите услуги. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Независимо от предприетия подход по отношение на системите и механизмите за правоприлагане, Комисията и държавите членки трябва да заделят достатъчно финансови средства, за да инвестират в човешки ресурси, системи за обучение, софтуер и хардуер, които могат да засилят доверието в пазара и у гражданите. Следователно определянето на необходимите разходи за прилагането на Законодателния акт за цифровите услуги, както и на очакваните разходи за обществото, ако не се предприемат действия, и осигуряването на подходящи условия са приоритет, за да може всяка държава членка да бъде привлечена да участва. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Що се отнася до обхвата на Законодателния акт за цифровите услуги, големината има значение: третирането не може да бъде еднакво за всички предприятия с цел да се избегне нелоялна конкуренция вследствие на финансова мощ и мащаби. Предложеният критерий, т.е. броят на работниците, обаче може да се окаже неподходящ и лесен за заобикаляне. Това е особено важно, тъй като значителна част от задълженията на платформите, предвидени в предложения регламент, не се прилагат за микро- или малките предприятия, като например разглеждането на жалби, злоупотребите, докладването на престъпления, прозрачността на рекламата, независимите одити и доверените податели на сигнали. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | И все пак ЕИСК подчертава, че е важно да се защитят МСП, микропредприятията и предприятията от социалната икономика. Тези предприятия може да не са в състояние да покрият разходите за постигане на съответствие и инвестиционните разходи и трябва да се гарантира, че няма да пострадат от прилагането на регламент, чието предназначение е да осигури лоялна конкуренция. Във връзка с това ЕИСК призовава да се формулират алтернативни критерии за определяне на микро- и малки предприятия (член 16), като годишен оборот или структурата им на собственост или организация. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК приветства срока за адаптиране за предприятията, които попадат в категорията на много големите онлайн платформи (член 25, параграф 4). Често тези предприятия се разрастват много бързо и следва да получат справедлива възможност да се адаптират към предвидените в предложението по-строги изисквания и задължения. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Макар в предложението да е посочено ясно, че то следва да се тълкува като lex generalis, изглежда има много тясно свързани определения в различни актове, което може да създаде прекомерна тежест от гледна точка на постигането на съответствие и вследствие на това да бъдат наложени допълнителни разходи за предприятията и потребителите. Например за понятието „онлайн платформа“ в предложението е дадено определение; за понятието „платформа“ не е дадено определение, но то се използва в Регламента за насърчаване на справедливост и прозрачност за бизнес ползвателите на посреднически онлайн услуги (Регламент (ЕС) 2019/1150 (3)); в Директивата относно авторското право и сродните му права в цифровия единен пазар (Директива (ЕС) 2019/790 (4)) се използва понятието „доставчик на онлайн услуга за споделяне на съдържание“; а в предложението за Законодателен акт за цифровите пазари се говори за „пазачи на информационния вход“ и „основни платформени услуги“. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | С разрастването на цифровите услуги бизнес моделите се развиха и станаха по-сложни, а различията между отделните участници се размиха. Предвид бързите промени в сектора, които са предизвикателство за регулаторните органи, съществува необходимост от ясни определения. ЕИСК препоръчва да се дадат по-ясни определения на понятията „платформа“, „ползвател“ или „получател“ (в предложението се използват и двете понятия, но „получател“ се среща много по-често), „потребител“ и „работник“ в цифровата икономика. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Съгласно настоящото предложение правилата относно проследимостта на търговците се прилагат само „когато онлайн платформа позволява на потребителите да сключват договори от разстояние с търговци“ (член 22). Друга възможност е тези доставчици/платформи, които позволяват на потребителите да сключват договори от разстояние с търговци, да бъдат определени като „места за търговия“ и да се поясни кои правила се прилагат спрямо тази категория посредници. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Разработването на кодекси за поведение съгласно членове 35 и 36 следва да се извършва по открит и приобщаващ начин. Следва да участват организации, представляващи ползвателите и получателите, организации на гражданското общество, социалните партньори и съответните органи. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК отбелязва, че принципът на държавата на произход има много недостатъци, и призовава да се обмислят внимателно алтернативни методи, като например принципа на държавата на местоназначение, особено по отношение на данъчните, трудовите и потребителските въпроси, освен ако няма по-строго регулиране на равнището на ЕС, за да се гарантира лоялна конкуренция и възможно най-високо равнище на защита на потребителите. Следва да се гарантира, че за работещите през платформа се прилагат същите разпоредби на трудовото право, които са в сила в държавата, в която се предоставя услугата, тъй като лошите условия на труд на служителите се превърнаха в сериозен проблем за лоялната конкуренция. Крайната цел е да се укрепи вътрешният пазар и да се гарантира неговото функциониране чрез осигуряване на еднакви условия на конкуренция за всички участници. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Освен това системата, предвидена в членове 8 и 9 от предложението, не следва да се тълкува като алтернатива на признаването и изпълнението на съдебни решения и следва да се поясни, че правилата за отказ за признаване и отказ за изпълнение остават валидни и приложими. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК приветства пояснението, че разследванията по собствена инициатива не засягат приложимостта на режимите за закрила (член 6), и факта, че се запазва общият принцип на неналагане на общо задължение за контрол (член 7). Тези правила обаче не следва да засягат задължението на онлайн местата за търговия да извършват редовни проверки на търговците и на предлаганите продукти и услуги, както е залегнало в член 22. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Първото изречение на член 12, параграф 1 следва да бъде изяснено, а именно да се уточни дали разпоредбата обхваща информация като техническите данни, предоставяни на доставчик на софтуер в споразумение за софтуер като услуга. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ЕИСК приветства подробното регламентиране на процедурата за уведомяване и на вътрешната процедура за разглеждане на жалби, както и въведените с предложението предпазни мерки. ЕИСК счита обаче, че режим за закрила (член 5) следва да се изключи само когато е ясно, че съдържанието е незаконно съгласно законодателството на държавата на произход или съгласно пряко приложимото право на ЕС, или когато е установено от съд, че то е незаконно. В противен случай посредниците ще имат стимул да премахват съдържание по подразбиране. Правната преценка на определени видове съдържание може да е много сложна и посредниците не следва да носят отговорност, ако не са премахнали такова съдържание. Това е в съответствие със задължението за временно преустановяване на предоставянето на услуги, предвидено в член 20, който се позовава на явно незаконно съдържание. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Създаването на цифрови услуги се основава главно на способността за управление и достъп до данни. В това отношение е важно да не се забравя Актът за управление на данните (COM(2020) 767 final), в който се споменава възможността за създаване на „кооперативи за управлението и обмена на данни“ като инструмент в полза на малките предприятия, предприятията и отделните предприемачи, които е възможно да не могат да получат достъп до големи масиви от данни и да ги обработват самостоятелно. Тези структури биха могли да осигурят споделено основано на участието управление на услугите за посредничество, обмен или споделяне на данни между дружествата и между предприятията и предприемачите, които биха могли да предоставят данни, но и да извличат полза от тях и да ги използват. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Стратегия за прилагане — изпълняване на задачите

| 4.1. | В предложението се посочва, че в доклада за оценката на въздействието се изясняват взаимовръзките между Законодателния акт за цифровите услуги и по-широката регулаторна рамка с по-точно описание на вариантите на политиката и по-подробен анализ на основната фактология, проучена в преразгледания доклад за оценка на въздействието. Това е от съществено значение, но не означава, че обществото няма да продължи да изпитва опасения и да бъде предпазливо на фона на всички съответни променливи. Значението на цифровите услуги в икономиката и обществото ни, но и свързаните с тях нарастващи рискове, ще продължат да се увеличават. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Що се отнася до предимствата при налагането на мерките, инициативата води до значително по-ефективно сътрудничество между държавите членки и до споделено използване на някои ресурси за техническа помощ на равнището на ЕС за инспектиране и одитиране на системи за модериране на съдържание, на системи за препоръчване на съдържание и за онлайн реклама на много големи онлайн платформи. Това от своя страна ще доведе до по-ефективни мерки за правоприлагане и надзор, тъй като настоящата система разчита до голяма степен на ограничените възможности за надзор в малък брой държави членки. Предложението обаче трябва да бъде подобрено, за да се гарантира, че правоприлагането и правната защита на потребителите са бързи и ефективни. Законодателният акт за цифровите услуги трябва да включва средства за правна защита на потребителите, в това число обезщетение за вреди, когато дружествата не спазват предвидените в него задължения. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | В предложението се заявява, че Комисията ще създаде всеобхватна рамка за непрекъснато наблюдение на резултатите и въздействието на настоящия законодателен инструмент от датата на неговото прилагане. Въз основа на установената програма за наблюдение се предвижда оценка на инструмента в срок от пет години от влизането му в сила. ЕИСК счита, че това не е разумен срок, който да вдъхне доверие в пазара и у гражданите и да гарантира съгласуваност с преразглеждането на Директивата за електронната търговия. Комисията следва да осигурява редовна оценка на всеки две години. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Правилата следва да бъдат съобщени по ефективен начин и не следва да опетняват имиджа на ЕС. Защитата на гражданите на ЕС и на потребителите следва да бъде един от основните елементи на бъдещата комуникация и прилагане. ЕС е притегателно място за предприятията, работниците и гражданите, включително за тези извън ЕС, и трябва да остане такова. Регламентът не трябва да се възприема като тежест или препятствие, а по-скоро като балансиран подход към регулирането на интернет в XXI в., в който се определя стандартът за по-добра и по-справедлива цифрова икономика, по-безопасно онлайн пространство и опазване на жизнените демокрации. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Основни права

| 5.1. | Трябва да се осигури надлежна закрила на правата на работниците, да се гарантира високо ниво на защита на потребителите, личния живот и защитата на личните данни и на основните свободи, като свободата на стопанската инициатива и на предоставянето на услуги, свободата на изразяване, свободата на мисълта и свободата на убеждение, в съответствие със законодателството и с Хартата на основните права. Целта на предложението следва да бъде да се постигне справедлив баланс в това отношение. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Процедурната справедливост е важен аспект на предложението. Тя сама по себе си обаче може да не е достатъчна, за да се гарантира действителна, ефективна справедливост, ако стимулите не са надлежно съгласувани. Може да се окаже, че едно широко понятие за „незаконно съдържание“ или, както беше предложено от някои, за „вредно съдържание“ ограничава свободата на изразяване и на убеждение. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Човешкото достойнство се защитава чрез строги и ясни правила за защита на гражданите и потребителите. Тези аспекти играят важна роля в предложението и следва да бъдат запазени. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Рамката, предложена от Законодателния акт за цифровите услуги, предоставя на органите правилните инструменти за предотвратяване, наблюдение и реагиране на манипулации, дискриминационен риск и други злоупотреби. ЕИСК счита, че ЕС и неговите държави членки трябва да инвестират значителни ресурси и да гарантират, че те са мобилизирани в полза на обществото като цяло. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | За да се намали дискриминационният риск, ЕИСК настоятелно призовава ЕС и неговите държави членки да инвестират достатъчно средства в контрол и надзор на алгоритмите, използвани от платформите. ЕИСК оценява увеличения достъп до данни и алгоритми и препоръчва той да бъде гарантиран на публичните органи на всички равнища, както и на доказани независими анализатори, включително от независимото гражданско общество, които работят за обществения интерес. |
| --- | --- |

5.5.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Консултация на Европейската комисия относно подобряването на условията на труд при работата през платформа.

1

(2)  Становище на ЕИСК относно „Законодателен акт за цифровите пазари“ (вж. стр. 64 от настоящия брой на Официален вестник).

2

(3)  ОВ L 186, 11.7.2019 г., стр. 57.

3

(4)  ОВ L 130, 17.5.2019 г., стр. 92.

4

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/76

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съвместно съобщение до Европейския парламент и Съвета — Стратегия на ЕС за киберсигурност за цифровото десетилетие“

(JOIN(2020) 18 final)

(2021/C 286/14)

| Докладчик: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Докладчик:

Philip VON BROCKDORFF

| Консултация | Европейска комисия, 21.4.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 31.3.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 238/0/3 |

Консултация

Европейска комисия, 21.4.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

31.3.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

238/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита предложената стратегия за положителна стъпка към защитата на правителствата, гражданите и предприятията в целия ЕС от глобални киберзаплахи и запазване на икономическия растеж. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът е на мнение, че за държавните субекти трябва да бъдат достъпни допълнителни средства за финансиране, за да се даде възможност за инвестиции в инфраструктура за киберсигурност, за да се реагира ефективно на кризи като пандемия. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства предложенията за изграждане на мрежа от центрове за операции по сигурността (ЦОС) в целия ЕС и на Агенция на Европейския съюз за киберсигурност (ENISA), която да работи с всички заинтересовани страни за ограничаване на рисковете, свързани с 5G. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства и предложението за по-нататъшно развитие на ролята на Европол като център за експертен опит в областта на киберпрестъпността. Важно е и сътрудничеството с общността на множество заинтересовани страни, както и на международно равнище. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК предупреждава за недостига на умения в областта на киберсигурността и препоръчва в целия ЕС да се създаде инструмент за професионално развитие в областта на киберсигурността, който да помага на хората да откриват, изграждат и проследяват управляват потенциални възможности за професионално развитие. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК подчертава проблема с дезинформацията. Разпространението на дезинформация би могло да има сериозни последици, а предотвратяването на дезинформацията следва да бъде част от всяка стратегия в областта на киберсигурността. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК препоръчва всички чуждестранни инвестиции в стратегически сектори на Съюза да се правят при спазване на политиката на ЕС за сигурност. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК предупреждава за появата на квантови компютри и за рисковете, които те пораждат. Поради това е необходим преход към квантово устойчива или постквантова криптография. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК препоръчва стратегията на Комисията за киберсигурност да се актуализира редовно, поне веднъж на две години, за да отговаря ефективно на бъдещите технологии и бъдещите рискове. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | На последно място ЕИСК подчертава значението на социалния диалог при разработването на политики за киберсигурност, които да защитават ефективно хората в случай на дистанционна работа и при по-общи онлайн дейности. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Съобщение на Европейската комисия

| 2.1. | Целта на съобщението е да се подчертае ангажиментът на ЕС да гарантира онлайн среда, която да предоставя най-голямата възможна свобода и сигурност в полза на своите граждани. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В съобщението се очертава визията на ЕС в тази област, като се определят ролите и отговорностите и се предлагат конкретни дейности на равнището на ЕС, насочени към осигуряване на надеждна и ефективна защита, като същевременно се гарантират правата на гражданите, за да се направи онлайн средата безопасна и сигурна. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Предложените действия имат за цел:






  — | да се постигне киберустойчивост чрез повишаване на способностите, готовността, сътрудничеството, обмена на информация и информираността в областта на сигурността на мрежите и информацията за публичните и частните сектори, както и на национално равнище и на равнището на ЕС; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

да се постигне киберустойчивост чрез повишаване на способностите, готовността, сътрудничеството, обмена на информация и информираността в областта на сигурността на мрежите и информацията за публичните и частните сектори, както и на национално равнище и на равнището на ЕС;

| — | да се стандартизира последователността на процесите за киберотбрана в целия Съюз, както и да се изгради база данни, съдържаща съответната информация за предоставяне на разузнавателни данни за заплахите в подкрепа на засегнатия сектор или икономика; |
| --- | --- |

—

да се стандартизира последователността на процесите за киберотбрана в целия Съюз, както и да се изгради база данни, съдържаща съответната информация за предоставяне на разузнавателни данни за заплахите в подкрепа на засегнатия сектор или икономика;

| — | драстично да се намали киберпрестъпността чрез засилване на експертните познания и опит на лицата, които отговарят за нейното разследване и наказателно преследване, чрез възприемането на по-координиран подход между правоприлагащите органи в целия Съюз и чрез подобряване на сътрудничеството с други субекти; |
| --- | --- |

—

драстично да се намали киберпрестъпността чрез засилване на експертните познания и опит на лицата, които отговарят за нейното разследване и наказателно преследване, чрез възприемането на по-координиран подход между правоприлагащите органи в целия Съюз и чрез подобряване на сътрудничеството с други субекти;

| — | в целия ЕС да се създаде образование и сертифициране на специалистите, които отговарят на изискванията за квалифицирани експерти в областта киберпрестъпността, които да развият съгласувано за целия Съюз равнище на уменията; |
| --- | --- |

—

в целия ЕС да се създаде образование и сертифициране на специалистите, които отговарят на изискванията за квалифицирани експерти в областта киберпрестъпността, които да развият съгласувано за целия Съюз равнище на уменията;

| — | да се разработи политика на ЕС в областта на киберотбраната и да се развият способности в рамките на общата политика за сигурност и отбрана; |
| --- | --- |

—

да се разработи политика на ЕС в областта на киберотбраната и да се развият способности в рамките на общата политика за сигурност и отбрана;

| — | да се насърчават промишлените и технологичните ресурси, необходими за да се извлекат ползи от цифровия единен пазар. Това ще помогне за стимулиране на появата на европейска промишленост и пазар за сигурни ИКТ; ще допринесе за растежа и конкурентоспособността на икономиката на ЕС и ще увеличи публичните и частните разходи за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) в областта на киберсигурността; |
| --- | --- |

—

да се насърчават промишлените и технологичните ресурси, необходими за да се извлекат ползи от цифровия единен пазар. Това ще помогне за стимулиране на появата на европейска промишленост и пазар за сигурни ИКТ; ще допринесе за растежа и конкурентоспособността на икономиката на ЕС и ще увеличи публичните и частните разходи за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) в областта на киберсигурността;

| — | да се подобри международната политика на ЕС в областта на киберпространството, за да се популяризират основните ценности на Съюза, да се определят норми за отговорно поведение, да се настоява за прилагането на действащото международно право в киберпространството и да се подпомогнат държавите извън ЕС в изграждането на капацитет за киберсигурност; и |
| --- | --- |

—

да се подобри международната политика на ЕС в областта на киберпространството, за да се популяризират основните ценности на Съюза, да се определят норми за отговорно поведение, да се настоява за прилагането на действащото международно право в киберпространството и да се подпомогнат държавите извън ЕС в изграждането на капацитет за киберсигурност; и

| — | да се разработи и приложи печат за сигурност на ЕС за одобряване на продукти, услуги и технологии, които отговарят на стандартите и изискванията за устойчиви в кибернетично отношение решения. |
| --- | --- |

—

да се разработи и приложи печат за сигурност на ЕС за одобряване на продукти, услуги и технологии, които отговарят на стандартите и изискванията за устойчиви в кибернетично отношение решения.

| 2.4. | Предложената стратегия обхваща сигурността на основните услуги като болници, енергийни мрежи и железници и непрекъснато нарастващото количество свързано оборудване в нашите домове, офиси и заводи, като се изграждат колективни способности за отговор на големи кибератаки и се работи с партньорите по света за гарантиране на международната сигурност и стабилност в киберпространството. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Тъй като заплахите за киберсигурността почти винаги са трансгранични, а кибератака в една държава може да засегне или група държави членки, или ЕС в неговата цялост, Комисията предлага да се създаде и съвместно звено за киберсигурност, за да се осигури най-ефективният отговор на киберзаплахите, като се използват колективните ресурси и експертен опит, с които разполагат ЕС и държавите членки. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Стратегията в размер на 2 милиарда евро ще се финансира по линия на програмите „Цифрова Европа“ и „Хоризонт Европа“, като ще се добавят и инвестиции от страна на държавите членки и на частния сектор. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Днес е общоприето, че киберсигурността е неразделна част от функционирането на институциите и агенциите на ЕС и на всяка държава членка и нейната икономика. Киберсигурността е важна за подпомагане на енергийната инфраструктура на Съюза и за изграждането на интелигентни енергийни мрежи (1), както и за цифровизирането и екологизирането на икономиките в ЕС. Също толкова важни са и опазването и защитата на основните права и свободи на гражданите, гарантирани от киберсигурността. Защитата на правата и свободите е от особено значение, тъй като кибератаките могат да засегнат неблагоприятно гражданите и домакинствата (както и предприятията, организациите и обществените услуги). Неотдавнашната компютърна атака в болничен център в Турне, Белгия, е пример за заплаха не само за физическите активи, но и за човешкия живот заради отлагането на хирургически операции (2). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Според DigitalEurope (3) киберзаплахите създават голяма пречка по пътя на ЕС към просперитет. В световен мащаб икономическата загуба поради киберпрестъпността се изчислява на 2,5 трилиона евро до края на 2020 г., а 74 % от предприятията в света могат да очакват да бъдат жертва на хакерска атака през 2021 г. Въпреки това само 32 % от европейските предприятия имат политики в областта на киберсигурността. Очевидно и неизбежно киберзаплахите изискват координиран отговор от ЕС и стратегия в областта на киберсигурността, която е в състояние да посрещне настоящите предизвикателства и да защити организациите и гражданите от следващото поколение киберзаплахи. Това се отнася по-специално за обществените услуги, в рамките на които се управляват огромни количества лични и чувствителни данни, които трябва да бъдат защитени. Освен това пътят на европейския „суверенитет на данните“ и запазването на поверителността на данните в рамките на Съюза трябва да се укрепят посредством кибер- и цифрова устойчивост, което от своя страна ще повиши просперитета в ЕС. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Потенциалните икономически загуби, възникващи от кибератаките, са огромни и включват:






  — | загубата на интелектуална собственост и поверителна търговска информация; |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

загубата на интелектуална собственост и поверителна търговска информация;

| — | онлайн измами и финансови престъпления, често вследствие на открадната разкриваща самоличността информация; |
| --- | --- |

—

онлайн измами и финансови престъпления, често вследствие на открадната разкриваща самоличността информация;

| — | финансови манипулации чрез използването на открадната чувствителна търговска информация за потенциални сливания или предварително познаване на докладите за изпълнението за публично търгувани дружества; |
| --- | --- |

—

финансови манипулации чрез използването на открадната чувствителна търговска информация за потенциални сливания или предварително познаване на докладите за изпълнението за публично търгувани дружества;

| — | разходи, свързани с пропуснати ползи, включително прекъсване в производството или услугите, и намалено доверие за онлайн дейности; |
| --- | --- |

—

разходи, свързани с пропуснати ползи, включително прекъсване в производството или услугите, и намалено доверие за онлайн дейности;

| — | разходите за обезпечаване на мрежите, като например закупуване на кибер застраховка (4), и заплащане за възстановяването от кибератаки; и |
| --- | --- |

—

разходите за обезпечаване на мрежите, като например закупуване на кибер застраховка (4), и заплащане за възстановяването от кибератаки; и

| — | вреди за репутацията и кредитния риск на дружеството — жертва на хакерска атака, и неговата марка, включително временна вреда за стойността на акциите. |
| --- | --- |

—

вреди за репутацията и кредитния риск на дружеството — жертва на хакерска атака, и неговата марка, включително временна вреда за стойността на акциите.

| 3.4. | От значение е да се отбележи, че според последния доклад на Центъра за стратегически и международни изследвания (CSIS) относно икономическото въздействие на киберпрестъпността Европа търпи най-голямо икономическо въздействие от киберпрестъпността, което се оценява на 0,84 % от БВП на ЕС спрямо 0,78 % за Северна Америка. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | На този фон предложената стратегия, която е резултат от широки консултации със заинтересованите страни, се появява в много подходящ момент, тъй като експертите прогнозират, че до 2025 г. броят на свързаните устройства по света ще се увеличи на 25 милиарда. Очаква се една четвърт от тези устройства да бъдат в Европа. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Обявяването на стратегията съвпадна с твърдения за кибератака, блокирала компютрите на агенции на федералното правителство на САЩ, която е била насочена към американска фирма, разработваща софтуер за предприятия, чрез който се управляват мрежи и ИТ системи. Стотици американски фирми бяха уязвени от атаката, при която хакери добавили опасен софтуер към актуализация на софтуер, която е била изтеглена от хиляди клиенти на засегнатата американска софтуерна фирма. Този инцидент показва как публичните администрации, предприятията от всички сектори и обществото като цяло могат да бъдат изложени на риск от кибератака. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Не е изненадващо, че ключови сектори попадат в обхвата на стратегията: те включват доставчици на данни и на облачни услуги, далекосъобщения, правителствени ИТ системи и производството. Сред подходящите примери за потенциални заплахи за киберсигурността са мобилните приложения за проследяване на контакти като прилаганите в отговор на COVID-19. Обезпечаването на мобилните приложения за проследяване на контакти спомага за повишаване на общественото доверие и увереността в защитата на личните данни по отношение на мерките във връзка с COVID-19, които се считат за жизненоважни в отговор на пандемията. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Пандемията от COVID-19 ускори промяната на работните модели, като през 2020 г. 40 % от работниците в ЕС преминаха към работа от отдалечени местоположения (5). Според оценки обаче 40 % от потребителите в ЕС са имали проблеми със сигурността през 2020 г., като над 12 % от предприятията са били засегнати от кибератаки. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК счита предложената стратегия като стъпка в правилната посока към защитата на правителствата, гражданите и предприятията в целия ЕС от глобални киберзаплахи и осигуряването на водеща роля в киберпространството, като същевременно се гарантира, че всеки човек може да се възползва от предимствата на интернет и използването на технологии. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Комитетът смята, че киберсигурността е важна за защитата на икономическата активност и за увеличаването на икономическия растеж, както и за осигуряването на доверието на потребителите в дейностите онлайн. ЕИСК е съгласен, че са необходими смели стъпки, за да се гарантира, че европейските граждани могат безопасно да се възползват от иновациите, свързаността и автоматизацията. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Комитетът признава, че все повече икономически сектори в ЕС стават все по-зависими и взаимно зависими от цифровите технологии. Сериозно нарасна използването на свързани с интернет устройства от страна на потребителите и предприятията, както и в промишлена среда, в производството, а в ежедневието навлязоха и финансовите и регулаторните технологии. Въвеждането на 5G набира скорост, а неотдавна кризата с COVID-19 ускори цифровата трансформация на много дружества и правителства, като ги принуди почти незабавно да преминат към извършване на дейност дистанционно, при което използват в голяма степен услуги в облак. Това развитие изисква ефективна, бърза и приобщаваща реакция за киберсигурност. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Тези промени повишиха нивото на критичен риск за правителствата и промишлеността. Поради това ЕИСК подкрепя новата стратегия за киберсигурност и включените в нея предложения за подобряване на киберустойчивостта както в ЕС, така и извън него. Въпреки че публичните субекти могат да бъдат финансирани от ЕС по линия на различните програми за подкрепа на инвестициите в тази област като „Хоризонт 2020“/„Хоризонт Европа“, Комитетът е на мнение, че може да са необходими допълнителни възможности за финансиране за публични или частично публични субекти, за да се даде възможност за инвестиции в подходяща инфраструктура за киберсигурност, за да се гарантира сигурността на доставките за гражданите, особено по време на кризи като пандемия. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Предложението на Европейската комисия да се изгради мрежа от центрове за операции по сигурността (ЦОС) в целия ЕС, които ще използват изкуствен интелект (ИИ) и машинно самообучение с цел подобряване на скоростта на откриване, анализ и реагиране на заплахи, е важно и навременно. ЕИСК признава, че ръчното предотвратяване на успешни кибератака става все по-трудно поради невероятно големия брой сигнали дневно, с които екипите по сигурността трябва да се справят, съчетан с общия недостиг на специализирани работници в тази област. Това прави наложително да се автоматизират центровете за операции по сигурността. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Комитетът приветства целите и действията в областта на сигурността на 5G, които ще бъдат наложителни, за да се спомогне за намаляване на рисковете, произтичащи от нарастването на „повърхността за атака“, която инфраструктурите за 5G мрежата ще създадат. По-специално ЕИСК подкрепя призива Агенцията на Европейския съюз за киберсигурност (ENISA) и държавите членки да работят с всички заинтересовани страни, за да разбират по-добре новите технологии и способности за сигурност, както и заплахите на 5G. Очевидно е, че в стратегията се признава, че използването на 5G от нови технологии, като виртуализация и нарязване на мрежата, а също и периферни изчисления, е особено податливо на специфична уязвимост, която изисква допълнителни мерки за сигурност. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК приветства и предложението за доразвиване на ролята на Европол като експертен център по киберпрестъпност в подкрепа на националните правоприлагащи органи, както и за увеличено финансиране и по-силен мандат за екипа за незабавно реагиране при компютърни инциденти за институциите, органите и агенциите на ЕС (CERT-EU). И двата субекта имат критична роля в подпомагането на усилията за киберсигурност в целия ЕС. Без съмнение тези усилия ще спомогнат за подобряване на киберсигурността на институциите и агенциите на ЕС и извън тях. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК приветства акцента, поставен в стратегията върху международното сътрудничество на ЕС, например посредством кибердипломация в международните отношения, повече двустранни диалози по въпросите на киберсигурността, както и изграждане на киберкапацитет в трети държави. Заплахите за киберсигурността са глобални, а не само регионални, и ефективните политики за борба с тях трябва също да бъдат глобални. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК отбелязва също, че в стратегията се подчертава значението на диалога и сътрудничеството в общността с участие на множество заинтересовани страни, а именно чрез редовен обмен с частния и публичния сектор, социалните партньори и академичните среди. Този подход се приветства и ще бъде от съществено значение за по-нататъшното разработване на предложенията, съдържащи се в стратегията, и за разглеждане на важни развития като предизвикателствата за сигурността, породени от дистанционната работа. Всички заинтересовани страни, имащи отношение към въпроса, следва да участват с мнения постоянно, тъй като в киберпрестъпността се използват все по-усъвършенствани технологии. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК приветства акцента, поставен върху развиването на съответни умения, които защитават срещу киберзаплахи като цяло. Въпреки това за по-голямата част от европейските дружества, и особено за МСП, нарастващият недостиг на умения продължава да бъде огромен проблем за борбата със заплахите за киберсигурността. ЕИСК счита, че този недостиг на умения може да бъде преодолян само чрез инструмент за професионално развитие в областта на киберсигурността за целия ЕС, който да помага на физическите лица да откриват, изграждат и управляват потенциални възможности за професионално развитие в областта на киберсигурността чрез подобряване на разбирането на познанията, уменията и способностите, необходими за започване, преход и напредък в такава професия. Този инструмент следва да включва и конкретни програми, насочени към достъпността и многообразието в пространството на киберсигурността. От съществено значение е институциите за професионалното образование и обучение (ПОО) да подкрепят такъв инструмент. Освен това ЕС следва да търси все повече съвместни научноизследователски инициативи (в ЕС и извън него) за изграждане — по приобщаващ начин, на квалифицирани специалисти, притежаващи умения в областта на киберсигурността, предвид развиващата се роля на технологиите в създаването на по-приобщаващо работно място и общество. И накрая, следва да се помисли активно за насърчаване на студентите да се записват в образователни програми в областта на киберсигурността чрез предоставяне на стипендии за бакалавърска, магистърска и университетска степен с насоченост към киберсигурността в замяна на работа след завършването в институциите и агенциите на ЕС, както и в държавната администрация в целия ЕС. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК отбелязва, че един аспект, който не е разгледан в стратегията за киберсигурност, е връзката между киберсигурността и дезинформацията. По-конкретно Комитетът се позовава на проучването, възложено от Тематичния отдел по граждански права и конституционни въпроси на Европейския парламент (6). В ерата на интернет киберпространството разпространяването на дезинформация може да има сериозни последици. Трансграничните атаки могат да се насочени към информационни центрове, правителствени или европейски институции с цел разпространение на дезинформация, а подобни атаки могат да намалят доверието в публичните органи. Оттук и необходимостта във всяка стратегия за киберсигурност да се поставя акцент върху предотвратяването на дезинформация. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ЕИСК отбелязва също, че чуждестранните инвестиции в стратегически сектори, придобиването на критични активи, технологии и инфраструктура в Съюза и доставката на оборудване от критично значение също могат да представляват риск за сигурността на ЕС. В тази връзка и в съответствие с действащите правила за обществените поръчки Комитетът препоръчва съображенията за сигурност да получат повече тежест при възлагане на договорите. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК отбелязва също, че сигурността на настоящите криптографски софтуер и системи се подкопава от навлизането на квантовите компютри, които се очаква да бъдат широко достъпни след едно десетилетие или по-рано. Това обуславя необходимостта от преход към квантово устойчива или постквантова криптография. Доказателство са инициативите в световен мащаб за стандартизация на постквантови криптографски схеми, като например процеса за стандартизация на постквантовата криптография на Националния институт по стандарти и технологии на САЩ, работната група на Европейския институт за стандарти в далекосъобщенията (ETSI) за квантово безопасна криптография и конкурса за постквантова криптография на Китайската асоциация за криптологични изследвания. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | ЕИСК препоръчва да се преразгледат националните стратегии за киберсигурност, за да се гарантира съгласуваност със стратегията на Комисията, както и да се гарантира, че вземаните на равнището на държава членка решения са съгласувани с предложенията, съдържащи се в стратегията на Комисията. За ефективно справяне с киберзаплахите днес и в бъдеще стратегията за целия ЕС и националните стратегии следва да бъдат съгласувани помежду си. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Тъй като бъдещите рискове са до голяма степен непредвидими и във връзка с параграф 4.13 по-горе, ЕИСК препоръчва стратегията за киберсигурност на Комисията да се актуализира редовно, поне веднъж на две години, за да отговаря ефективно на бъдещите технологии и бъдещите рискове. Както се посочва по-горе, участието на заинтересованите страни и научните изследвания на високо равнище също ще бъдат от критично значение при актуализирането на стратегиите за киберсигурност. |
| --- | --- |

4.15.

Брюксел, 27 април 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Кибератака на интелигентна енергийна мрежа може да окаже въздействие върху енергийните доставки за потребителите и предприятията.

1

(2)  https://www.databreaches.net/chwapi-hospital-hit-by-ransomware-operations-canceled-and-another-city-hit/.

2

(3)  https://www.digitaleurope.org/.

3

(4)  Разбира се, киберзастраховките не се предлагат неограничено. COVID-19 действително подчерта факта, че натрупването на рискове е предизвикателство за възможността за застраховане. Последната дейност на застрахователя AON подкрепя твърдението, че застраховането е много малка част (5 %) от разходите за киберготовност. Констатирано е, че одитирането и обучението са по-важни определящи фактори за разходите.

4

(5)  Eurofound (2020 г.), Живот, работа и COVID-19, поредица относно COVID-19, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608864/IPOL_STU(2019)608864_EN.pdf.

6

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/82 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/82

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно компютризирана система за комуникация при трансгранични граждански и наказателни производства (системата e-CODEX) и за изменение на Регламент (ЕС) 2018/1726“

[COM(2020) 712 final — 2020/345 (COD)]

(2021/C 286/15)

| Докладчик: | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |

Докладчик:

Ozlem YILDIRIM

| Консултация | Европейска комисия, 24.2.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 81, параграф 2 и член 82, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 31.3.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 247/0/3 |

Консултация

Европейска комисия, 24.2.2021 г.

Правно основание

Член 81, параграф 2 и член 82, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

31.3.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

247/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложената регулаторна инициатива, която трябва да бъде допълнена от предложенията на Европейския парламент. Системата e-Codex ще окаже непряко положително въздействие, тъй като ще опрости и ускори трансграничните съдебни процедури и сътрудничество, което ще допринесе и за подобряване на функционирането на единния пазар. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Следва да се отбележи, че e-CODEX не се ограничава до електронното правосъдие. За да се предвидят бъдещите развития, ЕИСК препоръчва да се добави разпоредба, която дава възможност за други употреби от други публични администрации, включително например прехвърлянето на електронни здравни досиета. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК препоръчва Комисията да включи в приложното поле на регламента аспекта, свързан с разширяване на мащаба. Досега системата e-CODEX е функционирала само в няколко държави членки, които са първоначалните вносители на този проект. Мащабът на настоящия проект „e-CODEX“ обаче трябва да се разшири и проектът да продължи да функционира безпроблемно във всички държави членки, тъй като това е намерението на предложения регламент. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Цифровизацията на обществото, икономиката и администрацията се ускорява и в своята съвкупност представлява амбициозна цел. Необходима е ясна връзка с тази реалност. Системата e-CODEX, наред с други инициативи, е ключов компонент на „Пакета за цифрово съдебно сътрудничество“ и на инфраструктурата за цифрови услуги в областта на електронното правосъдие. Тъй като тя се занимава с правосъдието и основните права, ЕИСК счита, че трябва да бъде свързана с цялостната цифрова стратегия „Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“ (1) — ключов аспект, който не е изрично посочен в регламента. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Тъй като Агенцията на Европейския съюз за оперативното управление на широкомащабни информационни системи в пространството на свобода, сигурност и правосъдие (eu-LISA) не е регулаторна агенция, ЕИСК счита, че в глава 2 от предложения регламент трябва да се разгледат въпросите за прозрачността на процеса на вземане на решения, участието на държавите членки и други съответни заинтересовани страни и необходимата независимост на решенията, вземани от органите, които участват в управлението ѝ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Тъй като e-CODEX се състои от пакет от софтуерни продукти, които могат да се използват за създаване на точка за достъп за сигурна комуникация, гарантирането на висока степен на сигурност трябва да бъде ключова цел в регламента, която да се тълкува като необходимостта от създаване на мерки за сигурност, които да защитават свободното упражняване на индивидуалните права. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Един въпрос, който ЕИСК счита, че заслужава по-голямо внимание, е реалният и широк достъп до цифрово правосъдие. Ползите от системата e-CODEX трябва да надхвърлят аспектите, свързани с подобрените способности за управление, функциониране и комуникация. ЕИСК счита, че целта на развитието на цифровото правосъдие трябва да е да се гарантира, че всички граждани в ЕС имат сигурен, безопасен, надежден и лесен достъп до правосъдие. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК посочва съществуващите опасения, повдигнати от различни заинтересовани страни и държави членки, относно това дали принципът на независимост на съдебната система ще бъде гарантиран в достатъчна степен в постоянното използване и по-нататъшното развитие на e-CODEX от eu-LISA. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Контекст и основно съдържание на предложението на Комисията

| 2.1. | Системата e-CODEX (комуникация в областта на електронното правосъдие посредством онлайн обмен на данни) беше стартирана в рамките на многогодишния план за действие в областта на европейското електронно правосъдие за периода 2009—2013 г. (2), по-специално за насърчаване на цифровизацията на трансграничните съдебни производства и улесняване на комуникацията между съдебните органи на държавите членки. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Системата e-CODEX e основният инструмент за създаване на оперативно съвместима и децентрализирана комуникационна мрежа между националните информационни системи при трансгранични граждански и наказателни производства. Тя представлява софтуерен пакет, който прави възможна връзката между националните системи, като по този начин позволява на ползвателите, като например съдебните органи, практикуващите юристи и гражданите, да изпращат и получават бързо и безопасно документи, правни формуляри, доказателства и друга информация. Системата e-CODEX се състои от пакет от софтуерни продукти, които могат да се използват за създаване на точка за достъп за сигурна комуникация. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Системата e-CODEX е един от ключовите компоненти на политиката на Комисията в областта на електронното правосъдие с цел подобряване на достъпа до правосъдие в държавите членки и неговата ефикасност и е включена в многогодишния план за действие на ЕС в областта на електронното правосъдие за периода 2019—2023 г. (3) Тя е потвърдена и като основен инструмент за сигурна цифрова комуникация при трансгранични съдебни производства в съобщението на Комисията „Цифровизация на правосъдието в Европейския съюз — инструментариум от възможности“ (4). В контекста на цифровия единен пазар, който има за цел да осигури високоскоростни, сигурни и надеждни инфраструктури и услуги, решенията за насърчаване на електронното правосъдие бяха част от плана за действие на ЕС за електронно управление за 2016 г. (5) |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Системата e-CODEX беше разработена от 21 държави — членки на ЕС, с участието на други трети държави/територии и организации (6) в периода 2010—2016 г. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Понастоящем системата e-CODEX се управлява от консорциум от държави членки и други организации, финансиран с безвъзмездни средства от ЕС. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Системата e-CODEX трябва да се управлява по начин, който не поставя под въпрос независимостта на националните съдебни системи. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Комисията представя предложение за регламент за създаване на системата e-CODEX на равнище ЕС и възлага оперативното ѝ управление на Агенцията на Европейския съюз за оперативното управление на широкомащабни информационни системи в пространството на свобода, сигурност и правосъдие (eu-LISA). Стабилното управление на системата e-CODEX ще даде възможност тя да се установи като система по подразбиране за обмен на електронни съобщения в съдебното сътрудничество на равнището на ЕС. eu-LISA няма да поеме управлението на системата e-CODEX преди юли 2023 г. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства предложената регулаторна инициатива, която трябва да бъде допълнена от предложенията на Европейския парламент. Системата e-Codex ще окаже непряко положително въздействие, тъй като ще опрости и ускори трансграничните съдебни процедури и сътрудничество, което ще допринесе и за подобряване на функционирането на единния пазар. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Европа е водеща сила в цифровата трансформация. Системата e-CODEX е катализатор за тази трансформация в Европа и в държавите членки и, още по-важно, между тях. Тя излиза отвъд функционалните информационно-технологични потребности, като засяга ключови фактори, като например хармонизацията, културата, правата на човека и други процеси, по които държавите членки трябва да работят в цифровизацията на обществото и икономиката. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Тъй като с този регламент се дава възможност на гражданите да се възползват от подобрен трансграничен достъп до правосъдие, ЕИСК счита, че в него трябва специално да се разгледа и необходимото укрепване и хармонизиране на способностите на държавите членки в областта на съдебното сътрудничество. Това започва с цифровата екосистема в основата на e-CODEX, която трябва да дава възможност за оперативно съвместима и взаимосвързана среда. ЕИСК би искал да посочи, че до момента възприемането на информационните технологии от страна на съдебната система в Европа е разнопосочно. Във връзка с това ЕИСК призовава за по-добро сътрудничество между националните правосъдни ведомства и сближаване на различни равнища на цялата територия на ЕС при пълно зачитане на специфичните характеристики на националните системи, включително ролите и отговорностите на различните участници. На техническо равнище е необходимо да се гарантира, че държавите членки имат сходни степени на автоматизиране и разполагат с техническа възможност да боравят с големи електронни документи и да ги съхраняват, както и да свързват доставчици на услуги помежду им с висока степен на сигурност. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | От ключово значение е засилването на доверието в трансграничното електронно взаимодействие между гражданите, предприятията и публичните органи. Не може да се пренебрегне въздействието на Регламента относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар (eIDAS) върху инфраструктурата и функционирането на e-CODEX. Тъй като с eIDAS се регламентират електронните подписи, електронните трансакции, участващите в техните процеси органи, ЕИСК отбелязва, че системата e-CODEX функционира като ефективно средство за комуникация в широк мащаб. Инфраструктурата на e-CODEX трябва да функционира в съответствие с изискванията на eIDAS и да позволява сигурна оперативна съвместимост. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Следва да се отбележи, че e-CODEX не се ограничава до електронното правосъдие. За да се предвидят бъдещите развития, ЕИСК препоръчва да се включи разпоредба, която дава възможност за други употреби от други публични администрации, включително например прехвърлянето на електронни здравни досиета. Разширяването на използването на системата e-CODEX отвъд електронното правосъдие ще допринесе за гарантиране на дългосрочното ѝ използване и ще насърчи държавите членки да направят необходимите инвестиции в инфраструктурата си. За целта биха били необходими различни законодателни предложения, тъй като с настоящото предложение се регламентират единствено аспектите, свързани с правосъдието. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК подкрепя системата e-CODEX, тъй като тя дава възможност за сигурно електронно предаване на информация и документи при трансгранични граждански и наказателни производства. Както отбелязва Комисията, настоящият регламент е необходим поради две основни причини: 1) да се създаде системата e-CODEX и да се осигури дългосрочната ѝ устойчивост и 2) нейното управление, по-нататъшно развитие и поддръжка да бъдат възложени на Агенцията eu-LISA. ЕИСК посочва обаче, че ефективното управление на цифровата съдебна система изисква както устойчива и стабилна техническа архитектура, така и надеждна инфраструктура за управление. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК препоръчва Комисията да включи в приложното поле на регламента аспекта, свързан с разширяване на мащаба. Досега системата e-CODEX е функционирала в няколко държави членки, които са първоначалните вносители на този проект. Мащабът на настоящия проект „e-CODEX“ обаче трябва да се разшири и проектът да продължи да функционира безпроблемно във всички държави членки, тъй като това е заявеното намерение предложения регламент. ЕИСК подчертава, че всяка държава членка е длъжна да гарантира правилното функциониране на националните си информационно-технологични системи и инфраструктура, сигурността и защитата на личните данни и неприкосновеността на личния живот. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК призовава Комисията да проучи възможността да помогне на субекти, които извършват дейност извън ЕС, по-специално в държави, асоциирани към Европейския съюз, да създадат пакета от софтуерни продукти на системата e-CODEX. Разширяването на обхвата на проекта, което следва да се основава на ясен модел на съфинансиране, би донесло ползи за всички участващи страни. Следва да се вземе под внимание необходимостта от гарантиране на възможност за разширяване на мащаба и оперативност на системата. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Съответствие и съгласуваност с основни европейски стратегии

| 4.1.1. | Цифровизацията на обществото, икономиката и администрацията се ускорява и в своята съвкупност представлява амбициозна цел. Необходима е ясна връзка с тази реалност. Системата e-CODEX, наред с други инициативи, е ключов компонент на „Пакета за цифрово съдебно сътрудничество“ и на инфраструктурата за цифрови услуги в областта на електронното правосъдие. Тъй като тя се занимава с правосъдието и основните права, ЕИСК счита, че трябва да бъде свързана с цялостната цифрова стратегия „Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“ (7) — ключов аспект, който не е изрично посочен в регламента. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Според ЕИСК в предстоящата законодателна инициатива относно изкуствения интелект (ИИ), която ще бъде представена от Комисията през пролетта на 2021 г. (8), е необходимо да се разгледат специално ролята на основаните на ИИ решения при създаване на възможности за решения в областта на електронното правосъдие и рисковете, свързани с употребата на основани на ИИ решения от страна на съдебните органи. Тези възможни употреби включват „предсказуемото правосъдие“ и свързаните с него предизвикателства, използването на онлайн платформи за уреждане на спорове и използването на алгоритми в наказателните разследвания. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | ЕИСК признава, че e-CODEX не налага използването на ИИ. Въпреки това ИИ се използва все повече в съдебните системи. Следователно, поради косвената връзка, ЕИСК препоръчва в първия преглед на Координирания план за изкуствения интелект (9), насрочен за първото тримесечие на 2021 г., да се разгледа връзката между ИИ, цифровото правосъдие и системата e-CODEX. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Ефективно управление и оперативни аспекти на e-CODEX

| 4.2.1. | Тъй като Агенцията на Европейския съюз за оперативното управление на широкомащабни информационни системи в пространството на свобода, сигурност и правосъдие (eu-LISA) не е регулаторна агенция, ЕИСК счита, че в глава 2 от предложения регламент трябва да се разгледат въпросите за прозрачността на процеса на вземане на решения, участието на държавите членки и други съответни заинтересовани страни и необходимата независимост на решенията, вземани от органите, които участват в управлението ѝ. Например, поради факта, че те ще бъдат основна потенциална група ползватели на e-CODEX, следва да се предвиди участието на адвокатите както на ниво политика, така и на ниво прилагане, за да се отговори например на необходимостта да се гарантира, че e-CODEX подкрепя равни условия по отношение на достъпността за всички страни и отговаря на изискванията на адвокатите. Следователно юристите в съдебната система следва да бъдат включени по структурен начин, а не само да се провеждат консултации с тях. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | На оперативно равнище ЕИСК подчертава, че са необходими известни пояснения например по отношение на строгото очертаване на въпросите, свързани с вътрешните работи, и въпроса за „обслужването на едно гише“. Освен това е необходимо да се хармонизират форматите за подаване и обмен на доказателства между юрисдикции. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | На eu-LISA трябва да се предоставят достатъчно човешки и финансови ресурси. За да се подсили този аспект, ЕИСК отново отправя препоръката си относно необходимото обучение на служителите на eu-LISA (10), по-специално на ИТ персонала, което следва да включва правилно разбиране на начина, по който управлението на системата e-CODEX трябва да гарантира независимостта на съдебната система и правото на справедлив съдебен процес. Този аспект може да бъде развит допълнително в член 13 от предложения регламент. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Висока степен на сигурност с цел защита на правата и свободите

| 4.3.1. | Тъй като e-CODEX се състои от пакет от софтуерни продукти, които могат да се използват за създаване на точка за достъп за сигурна комуникация, гарантирането на висока степен на сигурност трябва да бъде ключова цел в регламента, която да се тълкува като необходимостта от създаване на мерки за сигурност, които да защитават свободното упражняване на индивидуалните права (11). Освен това ЕИСК счита, че в глава 2 от Регламента за e-CODEX трябва да се подчертае, че съществува споразумение за сътрудничество между Агенцията eu-LISA и Агенцията на Европейския съюз за киберсигурност (ENISA) (12). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Цифровите решения трябва да гарантират висока степен на защита на неприкосновеността на личния живот и на данните. Високата степен на сигурност е свързана и с гарантиране на хармонизирана защита на данните на национално равнище. ЕИСК подчертава отново, че е необходимо администраторите на лични данни в държавите членки да въведат подходящи технически и организационни мерки, да прилагат ефективно принципите за защита на данните и да осигурят достатъчно финансови ресурси за тази цел. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Свързаните със сигурността рискове са все по-непредвидими. ЕИСК отбелязва, че оценката на риска и намаляването на риска са в основата на годишното планиране, операциите по подразбиране и цикъла на докладване на eu-LISA. ЕИСК счита, че в допълнение към стратегиите за намаляване на рисковете и картографирането на „съществените рискове“, eu-LISA би могла да укрепи рамката си чрез картографиране на възможните рискове с неочаквани резултати. Това ще я превърне в по-устойчива и предвиждаща агенция. |
| --- | --- |

4.3.3.

5.   Зачитане на основните права

5.1.   Достъп до цифрово правосъдие за всички като начин за гарантиране на равенство и недискриминация

| 5.1.1. | ЕИСК счита, че един от въпросите, който заслужава по-голямо внимание, е реалният и широк достъп до цифрово правосъдие. Ползите от системата e-CODEX трябва да надхвърлят аспектите, свързани с подобрените способности за управление, функциониране и комуникация. ЕИСК счита, че целта на развитието на цифровото правосъдие трябва да бъде да се гарантира, че всички граждани в ЕС имат сигурен, безопасен, надежден и лесен достъп до правосъдие. Равният достъп трябва да бъде в основата на регламента, за да се избегнат дискриминацията и неравнопоставеността. ЕИСК препоръчва в Регламента за e-CODEX да се подчертае по-добре фактът, че гражданите трябва действително да се ползват с равна и ефективна правна защита и достъп до електронно правосъдие и свързаните с него цифрови услуги. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Ползите от системата e-CODEX трябва да достигат до и да обслужват по-широка група. В граничен аспект съдебните или трансграничните органи не са единствените заинтересовани страни. Средата, в която съществува e-CODEX, трябва да интегрира не само съдебните органи и точките за достъп до e-CODEX, а и множество участници: гражданите, съдилищата, служителите в тях, други административни служители и персонал в областта на ИКТ, правоприлагащите ведомства, нотариусите, криминолозите в цифровата област, адвокатите и трети страни, които пряко или непряко използват системата. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Освен това, предвид важността на системата e-CODEX за гарантиране на ефективен достъп до правосъдие на гражданите и предприятията, следва да се включи и позоваване на защитата на процесуалните права. |
| --- | --- |

5.1.3.

5.2.   Зачитане на независимостта на съдебната система и правото на справедлив процес

| 5.2.1. | Независимостта на съдебната система е основен елемент на принципа за разделение на властите и един от съществените принципи на правовата държава. Използването на технологии не следва да накърнява последователното правораздаване. Поради тази причина ЕИСК призовава Комисията да извърши надлежна оценка дали системата, използвана за свързване на националните системи за електронно правосъдие, отговаря на принципа на справедливия процес и законосъобразна процедура. Такива предпазни мерки важат по-специално в случай на предаване на e-CODEX на eu-LISA. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | ЕИСК посочва съществуващите опасения, повдигнати от различни заинтересовани страни и държави членки, дали принципът на независимост на съдебната система ще бъде гарантиран в достатъчна степен в постоянното функциониране и по-нататъшното развитие на e-CODEX от eu-LISA. Сегашните разпоредби на предложението, в които се споменава независимостта на съдебната система, не са задоволителни. Предвид важността на този принцип, е необходимо по-категорична формулировка. Освен това ЕИСК отправя искане за поясняване на начина, по който предложената структура за управление на e-CODEX ще гарантира ефективно този принцип на практика. |
| --- | --- |

5.2.2.

5.3.   Зачитане и позоваване на основните права

| 5.3.1. | ЕИСК подчертава, че настоящият регламент трябва да зачита основните права и принципите, признати по-специално в Хартата на основните права на Европейския съюз и в конституциите на държавите членки. Те включват правото на сигурност, правото на ефективни правни средства за защита и принципите на законосъобразност и пропорционалност. ЕИСК подчертава, че защитата на тези права зависи и от условията, при които тези права могат да бъдат нарушени, и от това кой взема решенията по въпроса. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Използването на цифрови технологии не следва да накърнява правото на справедлив процес и на ефективни правни средства за защита. Това е особено важно по отношение на равните възможности и за двете страни да изложат доводите си (равни процесуални възможности), правото на запознаване с/коментиране на всички съдържащи се в преписката доказателства и становища (състезателно производство), правото на публично изслушване и при наказателни производства, ненамеса в правата на защитата. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | В предложението трябва да се включи специално позоваване на приложимостта на дял VI: Правосъдие от Хартата на основните права на Европейския съюз и на член 47 от него. |
| --- | --- |

5.3.3.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 67 final.

1

(2)  ОВ C 75, 31.3.2009 г., стр. 1.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2018/1726.

3

(4)  COM(2020) 710 final.

4

(5)  COM(2016) 179 final.

5

(6)  Джърси, Норвегия, Турция, Съвета на адвокатурите и правните общества в Европа (CCBE) и Съвета на нотариусите на Европейския съюз (CNUE).

6

(7)  COM(2020) 67 final.

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/news/bg/headlines/eu-affairs/20201208STO93329/kakvo-predstoi-prez-2021-gh-es-povezhda-usiliiata-za-vzstanoviavane.

8

(9)  COM(2018) 795 final https://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/ALL/?uri=CELEX:52018DC0795.

9

(10)  ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 48.

10

(11)  Становище EESC-2020-05923, прието на пленарната сесия през април 2021 г. (вж. страница 76 от настоящия брой на Официален вестник).

11

(12)  https://www.enisa.europa.eu/publications/artificial-intelligence-cybersecurity-challenges.

12

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/88

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — „Цифровизация на правосъдието в Европейския съюз — Инструментариум от възможности“

[COM (2020) 710 final)]

(2021/C 286/16)

| Докладчик: | João NABAIS |
| --- | --- |

Докладчик:

João NABAIS

| Консултация | 21.4.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 31.3.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 237/2/9 |

Консултация

21.4.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

31.3.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

237/2/9

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства съобщението като съществена и ефективна стъпка към осъществяването на цифровизацията на правосъдието. При осъществяването на тази промяна е от решаващо значение да се подкрепят държавите членки на национално равнище, като им се предостави не само необходимото финансиране, но и инструменти. С тази подкрепа цифровизацията на правосъдието може да бъде разширена на европейско равнище, така че да могат да бъдат въведени механизми, които да улесняват по-тясно трансгранично сътрудничество между съдебните органи. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК отбелязва твърде разнообразната картина в отделните държави членки и многообразието от въведени национални ИТ инструменти, което означава, че определени механизми, като системата e-CODEX (1), не се използват по последователен начин. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ето защо ЕИСК счита, че установяването на правила за по- хармонизиран подход в отделните държави членки придобива все по-голямо значение. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че цифровизацията на правосъдието е ключов инструмент за гарантиране на истинско сътрудничество между органите на държавите членки в борбата с престъпните практики, които вредят сериозно на европейското пространство. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК отбелязва, че някои специфични аспекти на съобщението не отразяват многостранната реалност на съдебните системи вотделните държави членки. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК предлага Комисията да приеме директива относно участието в съдебни процедури от разстояние, която да осигурява и приема всякакви средства за контакт чрез видео обаждане с помощта на всякакъв носител, който гарантира правото на неприкосновеност на личния живот и не застрашава защитата на личните данни на засегнатите лица, нито поверителността на текущото производство. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК не счита, че използването на други вече съществуващи средства за комуникация от разстояние би могло да застраши самата защита на данните, като се има предвид, че повечето съдебни производства са открити за всички. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че когато разследва потенциална терористична група в държава членка, полицейският орган трябва да има незабавен достъп до събраните доказателства не само в базите данни на Европол, Евроюст и Европейската прокуратура, но и в базите данни на всички правоприлагащи органи на държавите членки. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК подчертава необходимостта също така да се извлече максимална полза от предимствата на цифровизацията по отношение на възможността за изпълнение на съдебни решения в други държави членки, за алтернативните механизми за разрешаване на спорове и за административното сътрудничество между държавите членки и агенциите на ЕС. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Съобщението на Комисията

| 2.1. | В съобщението се предлага инструментариум за цифровизация на правосъдието с цел постигане на напредък в областта на цифровизацията в сектора на правосъдието. Предложеният подход отчита националните обстоятелства, които са различни в отделните държави членки, и националните компетенции и напълно зачита принципите на субсидиарност и пропорционалност. В същото време е важно всички държави членки да работят за намаляване на съществуващите пропуски в цифровизацията и на фрагментираността между националните правосъдни системи и за оползотворяване на възможностите, които съществуват в рамките на съответните механизми за финансиране на ЕС. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Кризата, предизвикана от COVID-19, създаде много проблеми за функционирането на съдебната система и за ефективната съдебна защита. Имаше забавяния в присъствените производства и трансграничното връчване на съдебни документи, временна невъзможност за получаване на лична правна помощ и изтичане на сроковете поради забавяния. Успоредно с това увеличаването на броя на делата за несъстоятелност и освобождаване от длъжност, свързани с пандемията, усложнява допълнително работата на съдилищата. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В този контекст е необходимо да се приложат нови мерки, за да се ускори още повече цифровизацията на правосъдието. За тази цел е от съществено значение да се подкрепят държавите членки на национално равнище, като им се предостави не само необходимото финансиране, но и инструментите, които да дадат възможност на всички съдебни органи и съдебни служители да се подготвят за тази нова епоха на промяна. От решаващо значение е правосъдието да стане по-достъпно и да се доближи до гражданите. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Само тази подкрепа на национално равнище ще позволи развитието на цифровизацията на правосъдието на европейско равнище, така че да могат да бъдат въведени механизми, които да позволят по-тясно трансгранично сътрудничество между съдебните органи. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Следва да се отбележи, че като цяло понастоящем картината в отделните държави членки е твърде разнообразна и поради многообразието от национални ИТ инструменти държавите членки не използват някои механизми, като системата e-CODEX, по последователен начин. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ето защоустановяването на правила за по-хармонизиран подход в отделните държави — членки на Европейския съюз, придобива все по-голямо значение. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Основната цел на съобщението е да се продължи цифровизацията на обществените услуги в областта на правосъдието, да се насърчи използването на сигурни и висококачествени технологии за комуникация от разстояние (видеоконферентни връзки), да се улесни взаимното свързване на националните бази данни и регистри и да се насърчи използването на сигурни електронни канали за предаване между компетентните органи. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Цифровизацията на правосъдието е ключов инструмент за гарантиране на реално взаимодействие между органите на държавите членки в борбата с престъпните практики, които засягат сериозно европейското пространство, като например терористичните престъпления, изпирането на пари и корупцията, трафика на хора, престъпленията от омраза и подбуждането към изказвания, проповядващи омраза и насилие. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Днес посочените престъпления имат все по-често трансграничен характер и във връзка с това цифровият преход е огромна и съществена стъпка в следствения и репресивния подход към подобни вредни прояви. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Въпреки огромните усилия, които Комисията полага в тази област и много положителната оценка, която заслужава нейното съобщение, цифровизацията на правосъдието е на практика дълъг и труден процес. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Някои конкретни аспекти от съобщението заслужават критика поради пропуски или дори неразбиране на несъвместимостта на представените идеи с многостранната реалност в съдебната среда на различните държави членки. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Комисията изглежда пренебрегва процедурите за провеждане на съдебни процеси и други съдебни процедури както в областта на гражданските, търговските и трудовите производства, така и в наказателните производства (като разпити на обвиняеми и разпити на свидетели в хода на наказателно разследване) с участието на участници от разстояние, било чрез приложения, предлагани на пазара, или чрез видео разговори в рамките на приложения за комуникация. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Комитетът разбира необходимостта от спазване на традиционните аспекти на правосъдието, но кризата с COVID-19 ни позволи да осъзнаем, че видеоконферентните връзки не трябва непременно да се осъществяват чрез съществуващите механизми за взаимодействие между съдилищата (независимо дали на национално или международно равнище), с присъствието на процесуални участници в съдилищата в района на пребиваване или на предварително определени и одобрени места (като полицейски обекти, органи за съдебна експертиза и други). Това е така, защото контактите със свидетели могат да се осъществяват чрез компютър или мобилен телефон, независимо от местоположението им. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Понастоящем вече съществуват някои средства за комуникация от разстояние, които позволяват не само да се гарантира правото на неприкосновеност на личния живот, но и защитата на данните — ключови елементи, които, разбира се, трябва да бъдатгарантирани. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Следва да се отбележи, че за повечето съдебни производства се прилага принципът на публичност. Така по време на открито заседание присъстват не само роднините и приятелите на различните участващи страни (независимо дали са ищци и ответници в гражданско, търговско и трудово производство или свидетели и ответници в наказателно производство), но и други лица, които нямат пряко отношение към процеса и дори в много случаи журналисти и други работещи в медиите лица. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Следователно ЕИСК не счита, че използването на други средства за комуникация от разстояние, като например компютърни платформи и други вече съществуващи надлежно сертифицирани цифрови приложения, би могло да застраши самата защита на данните, тъй като на практика всеки може да присъства на повечето заседания. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Освен това, особено в наказателнопроцесуалното право, обвиняемите също следва да имат възможността да бъдат изслушани чрез средства за комуникация от разстояние, вместо да трябва да се явяват лично в съда, ако няма конкретни изключения, които да?налагат личното явяване на обвиняемия в съда. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Що се отнася до свидетелите, е необходимо да се гарантира, че лице с физическо увреждане, пребиваващо в малко населено място, където най-близкият съд се намира на много километри от дома му, не трябва да напуска удобството на дома си, за да чака с часове в съда, докато бъде призовано да даде показания като свидетел, тъй като понастоящем съществуват надеждни и сертифицирани електронни платформи за гарантиране на сигурността и поверителността при обмена на информация и свидетелски показания от разстояние. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | В съобщението Комисията предлага „насърчаване на използването на сигурна и висококачествена технология за комуникация от разстояние (видеоконферентна връзка)“. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Поради това и в съответствие с горепосоченото ЕИСК предлага Комисията да приеме директива относно участието в съдебни процедури от разстояние, която да предвижда и приема всякакви средства за контакт чрез видео обаждане с помощта на всякакъв носител (компютър, лаптоп или дори мобилен телефон), който гарантира правото на неприкосновеност на личния живот и не застрашава защитата на личните данни на засегнатото лице, нито поверителността на текущото производство. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Това е в съответствие с Доклада на Комисията относно стратегическото прогнозиране от 2020 г., в който се посочва, че цифровият преход в областта на правосъдието следва да постави на първо място хората (т.е. гражданите) и да създаде нови възможности за различните заинтересовани страни, като спомогне за намаляване на забавянията, повишаване на правната сигурност и намаляване на разходите и опростяването на достъпа до правосъдие. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | В тази ситуация обаче следва да се подходи внимателно по отношение на непълнолетните и уязвимите лица, както и по отношение на случаи, свързани с престъпления от омраза или сексуални престъпления, т.е. случаи, в които необходимостта от гарантиране на неприкосновеността на личния живот и правната сигурност е по-ясно изразена и дори безусловно необходима. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | В съобщението си Комисията изразява загриженост във връзка със създаването на образец за достъп до съдебната практика на националните съдилища в машинночетим формат — европейски идентификатор за съдебна практика. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Това предложение заслужава пълна подкрепа, но би могло да наложи, за да бъде напълно ефективно, законодателно допълнение, насочено към формалната (а не по същество) стандартизация на съдебните решения. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Както знаем, всяка държава членка има не само собствено законодателство, но и собствена система по отношение на формалностите. Структурата и съставът на съдебно решение в Португалия със сигурност няма да бъдат същите като в Италия или Франция и поради това подобни различия следва да бъдат надлежно взети под внимание от Комисията. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Комисията предлага също така да се създаде ИТ платформа за сътрудничество между съвместните разследващи екипи (която да обединява следователите и прокурорите на държавите членки, ако е необходимо с подкрепата на Европол, Евроюст и Европейската прокуратура). Достъпът до наличните данни и бази данни в държавите членки следва да бъде ограничен до компетентните органи, като се спазват изискванията за защита на данните. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Това е отлично предложение, което обаче може да бъдевъзпрепятствано поради липсата на стандартизация на правилата на различните наказателно-процесуални кодекси на държавите членки, които уреждат всички въпроси, свързани със събирането на доказателства. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Докато не бъде извършена такава стандартизация, съществува възможност определени действия по разследване да бъдат обявени за нищожни съгласно законодателството на някои държави членки, като по този начин се подкопае ефективността на съвместните разследвания. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Едно от опасенията на Комисията в настоящото съобщение е свързано с борбата с тероризма. Освен потвърждаването на необходимостта от законодателно предложение относно обмена на цифрова информация по трансгранични дела, свързани с тероризъм, е наложително да се създадат и приложат инструменти, основани на цифрова взаимосвързаност, за обмена не само на производства, но и на информация за заподозрени лица и за дейности на наблюдаваните групи (2). |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | С оглед на необходимостта от пресичане на тероризма ЕИСК счита, че когато разследва потенциална терористична група в държава членка, полицейският орган трябва да има незабавен достъп до елементи, които са събрани не само в базите данни на Европол, Евроюст и Европейската прокуратура, но и в базите данни на всички правоприлагащи органи на държавите членки. Трябва обаче да се внимава информацията да не се предава на неупълномощени или ненадеждни лица. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Следва да се гарантира и онлайн предоставяне на услуги, като например подновяване на личната карта, електронно съдебно удостоверение, удостоверение за гражданско състояние или дори свидетелство за съдимост, както и онлайн справки по съдебни производства, тъй като, освен че намаляват придвижванията до местата, където физически се предоставят услугите, могат да се предоставят услуги дори когато физическите места трябва да бъдат затворени. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Що се отнася обаче до взаимосвързаността на данните (по-специално относно предприятията, несъстоятелността, поземлените и търговските регистри и съдебните досието), е необходимо да се гарантира, че достъпът до тези данни не може, в някои случаи (например данните от съдебните досиета), да застрашава правото на неприкосновеност на личния живот и защитата на личните данни. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Поради това е от съществено значение да се проучи задълбочено въведеният информационен модел в тази област, за да не се обърне желаната цифровизация срещу гражданите и да не се подкопават основните им права. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | В съобщението Комисията представя създаването на инструмента, наречен „Моето пространство за електронно правосъдие“, чиято цел е да се даде на физическите лица електронен достъп до съдебни документи (по национални дела или по висящи дела в други държави членки), с които те или техните законни представители имат право да правят справки и/или да получават такива. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | Възможността за цифров достъп до информация, съдържаща се по дела, по които даден гражданин е страна, е много важен аспект за създаването на истинска съдебна прозрачност, основен инструмент, който да даде възможност на гражданите да почувстват, че правосъдието не е непрозрачно и недостъпно, и за насърчаването на по-бърз и ефикасен достъп до правосъдие на,свързан с по-ниски разходи. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Фактът, че самите съдебни органи и адвокати могат да имат електронен достъп до дела, които са били предмет на съдебно производство в друга държава членка, е огромен напредък и много важна стъпка в желаната цифровизация на правосъдието. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | Въпреки това, с оглед на различията между отделните държави членки по отношение на обхвата на съдебната тайна в наказателните производства, изглежда, че без хармонизиране на националните законодателства в тази област това отлично предложение на Комисията със сигурност ще бъде застрашено при трансграничната регистрация. |
| --- | --- |

3.36.

| 3.37. | Желаната цифровизация на правосъдието трябва да предложи на гражданите на ЕС нови и важни възможности за решаване на проблемите в трансграничен контекст. Това е единственият начин за постигане на целта за укрепване на правото на гражданите на достъп до правосъдие. |
| --- | --- |

3.37.

| 3.38. | Във връзка с това Комисията отбелязва например създаването на средства (в цифров формат) за задействане на трансгранични съдебни разпореждания и възможността за трансгранично изпълнение на предоставянето на издръжка на ненавършили пълнолетие лица в рамките на родителските отговорности. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | В своето съобщение обаче Комисията подминава един наистина съществен въпрос, а именно възможността за изпълнение на съдебни решения в други държави членки. Цифровизацията предлага средствата за осъществяване на тази цел на практика, за което от дълго време настояват много юристи. Следва да се отбележи, че в няколко области (търговско и семейно право) въпросната ситуация вече е уредена, поради което е необходимо тя да бъде разширена, така че да обхване областите, които все още не са в обхвата ѝ. |
| --- | --- |

3.39.

| 3.40. | Отдавна е установено, че съдебните решения задължително се постановяват от съдилищата на всяка държава членка и в това отношение суверенитетът на държавите — членки на Европейския съюз, трябва да се счита за недосегаем. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Истината обаче е, че много съдебни решения се прилагат в крайно сметка по отношение на имоти, предприятия или граждани, намиращи се извън територията, на която е издадено решението. |
| --- | --- |

3.41.

| 3.42. | В такива случаи границите между държавите членки са пречки пред бързото осъществяване на правосъдието и поради това съдебното сътрудничество в рамките на Общността следва да се възползва от възможностите, предлагани от цифровизацията, така че изпълнението на съдебни решения да се извършва пряко на територията, на която се намира имуществото, за което те се отнасят. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | Същото се отнася и за средствата за алтернативно разрешаване на спорове, производствата, които също следва да могат да бъдат осъществявани онлайн, включително дейностите на арбитражните центрове, мировите съдилища и публичните системи за медиация. |
| --- | --- |

3.43.

| 3.44. | Що се отнася до сътрудничеството между националните органи и агенциите и органите на ЕС в борбата с трансграничната престъпност, Комисията правилно посочва необходимостта от укрепване на капацитета за цифрово сътрудничество. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Въпреки това, когато от Комисията се очакваше да определи в своето съобщение модела, който трябва да се приеме, и инвестициите, които тя би била склонна да подкрепи за постигането на тази важна цел, налице е само едно добро пожелание Евроюст, Европейската прокуратура, OLAF (Европейската служба за борба с измамите) и Европол „да постигнат съгласие за общ подход, който гарантира безпрепятствено и сигурно сътрудничество с държавите членки (...)“. |
| --- | --- |

3.45.

| 3.46. | В такава важна област обаче Комисията е длъжна да определи времеви хоризонт за създаване на модел на сътрудничество и вместо просто да изразява надежда институциите да се разбират взаимно, да се ангажира със създаването на инструмент (директива?), за да наложи и тук механизъм, основан на потенциала на цифровизацията. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | Комитетът приветства заявените намерения на Комисията в съобщението по отношение на финансовата подкрепа за държавите членки за разработването на подходящи информационни системи и определянето на стратегия за цифровизацията на правосъдието в ЕС в рамките на новата програма „Правосъдие“ и Програмата „Цифрова Европа“. |
| --- | --- |

3.47.

| 3.48. | Следва да се отбележи, че основната пречка пред цифровизацията не са съдебните органи или гражданите, а липсата на средства от страна на държавите членки за въвеждането на такива мерки за създаването и прилагането на цифрови платформи и електронни средства в областта на правосъдието. |
| --- | --- |

3.48.

| 3.49. | По този начин, особено в контекста на настоящата криза, която нанася сериозен удар на икономиките на държавите членки не само в краткосрочен, но и в дългосрочен план, спешно са необходими решения за финансиране на тези държави, така че цифровизацията на правосъдието да може да бъде постигната с необходимата хармония и единство. Само при това условие може да бъде постигнато трансгранично сътрудничество на европейско равнище. |
| --- | --- |

3.49.

| 3.50. | Следва да се подчертае, че Комисията заявява намерението си да следи за това за постигането на тази толкова важна цел за използване на процеса на цифровизация за постигане на пространство на свобода, сигурност и правосъдие в рамките на ЕС, да се използват ресурсите, които ще бъдат предоставени по линия на Механизма за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Окуражаващо е също така да се отбележи, че Комисията счита, че инструментът за техническа помощ, произтичащ от предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета, ще предостави подкрепа на всички държави членки при осъществяването на реформи в сектора на правосъдието, което, разбира се, ще включва вече споменатите тук инвестиции във връзка с цифровия преход. |
| --- | --- |

3.51.

| 3.52. | Като се има предвид, че Комисията счита, че настоящото трансгранично сътрудничество на хартиен носител има много недостатъци, които имат отрицателно въздействие върху ефективността и разходите за съдебни производства, от съществено значение е електронното предаване да се превърне в основното средство за комуникация и обмен на документи. |
| --- | --- |

3.52.

| 3.53. | Създаването на децентрализирана информационна система, която да обединява националните системи, така че документите да могат да се обменят по електронен път по-бързо и сигурно, изглежда осъществимо. За тази цел при предаването на документи и събирането на доказателства следва да се вземат предвид защитата на данните и неприкосновеността на личния живот. |
| --- | --- |

3.53.

| 3.54. | Универсализирането на електронните производства, дематериализирането на комуникацията между съдилищата и други субекти и служби, както и предоставянето на процесуални документи в различен мултимедиен формат от представители на съдебната власт са основни мерки за цифровизацията на правосъдието. |
| --- | --- |

3.54.

| 3.55. | Вниманието на Комисията следва също така да се насочи към необходимостта на практикуващите юристи да се предоставят инструменти за прилагане на желаните мерки чрез курсове за цифрово обучение и специализация за използването на някои електронни приложения и платформи, което неизбежно ще бъде свързано и с разходи. |
| --- | --- |

3.55.

| 3.56. | Трябва обаче да се предвиди изключение за държавите членки, които са обект на производство за нарушаване на основните права или за нарушения на принципите на правовата държава:






  а) | те не следва да се ползват от финансиране от ЕС; и |
| --- | --- | --- |

3.56.

а)

те не следва да се ползват от финансиране от ЕС; и

| б) | не следва да се обменя с тях цялата информация, тъй като техните съдилища, съдебна система и полицейските органи вече не могат да се ползват с доверие. |
| --- | --- |

б)

не следва да се обменя с тях цялата информация, тъй като техните съдилища, съдебна система и полицейските органи вече не могат да се ползват с доверие.

| 3.57. | Настоящите усилия за трансформация осигуряват солидна основа за по-нататъшно мобилизиране на технологичния капацитет чрез нововъзникващи технологии за изграждане на цифровизирана и ориентирана към хората правосъдна екосистема. |
| --- | --- |

3.57.

| 3.58. | ЕИСК очаква с нетърпение промяна на законодателството, която да даде възможност за осъществяване на желания преход на правосъдието към цифровата ера, като например приемането на електронна идентификация за цифрово предаване на съдебни документи и допустимостта на електронни документи или предаването им по електронен път като доказателства в съдебни производства. |
| --- | --- |

3.58.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 712 final.

1

(2)  Вж. становището на ЕИСК (ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 67).

2

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/95

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно оценката на здравните технологии и за изменение на Директива 2011/24/ЕС“

[COM(2018) 51 final — 2018/18 (COD)]

(2021/C 286/17)

| Докладчик: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Докладчик:

Dimitris DIMITRIADIS

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 24.3.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 168, параграф 4 и член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 227/0/5 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 24.3.2021 г.

Правно основание

Член 168, параграф 4 и член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

227/0/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства действията на португалското председателство на Съвета на ЕС за получаване на мандат (1) от държавите членки за започване на преговори с Европейския парламент по законодателно предложение относно оценката на здравните технологии (ОЗТ) в полза на пациентите. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК изразява съгласие, че основаните на доказателства процеси като оценката на здравните технологии, които са основна движеща сила за социално-икономически растеж и иновации в Съюза, могат да обхващат както клиничните, така и неклиничните аспекти на здравните технологии и че това може да се постигне посредством сътрудничество между държавите членки на равнището на Съюза, като се цели високо равнище на опазване на здравето на пациентите и се гарантира гладкото функциониране на приобщаващия единен пазар. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подчертава, че щом бъде приет, регламентът относно оценката на здравните технологии ще бъде важна стъпка напред в сферата на здравеопазването и ще проправи пътя за силен Европейски здравен съюз, който ще подобри и гарантира здравето на всички граждани. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК обръща внимание на факта, че в мандата здравето се третира като пазар, докато то е общо благо и следва да се разглежда през призмата на общия интерес. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК признава, че ОЗТ би могла да има важна роля при осигуряването на справедливо и устойчиво здравеопазване. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита за правилно решението на Комисията да използва регламента като законодателен инструмент вместо останалите законодателни форми, тъй като така ще се гарантира по-непосредствено и ефективно сътрудничество на равнището на държавите членки (2), както и между държавите членки от европейска гледна точка. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че през следващите години застаряващото население в Европа вероятно ще продължи да нараства. Освен това широкото разпространение на хроничните болести, пандемиите и появата на сложни нови технологии ще увеличи необходимостта от инвестиции в системите за здравеопазване, докато в същото време държавите членки се сблъскват с все по-големи бюджетни ограничения. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК би подкрепил използването на данъчни стимули в някои държави членки, както и евентуално преразглеждане във възходяща посока на прага по правилата de minimis за държавните помощи. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че държавите членки следва да подкрепят и финансират идеи за нови здравни технологии и всички свързани инициативи, идващи от стартиращи предприятия. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК изразява съгласие с инициативата за въвеждане на засилена координация в областта на ОЗТ чрез подаване на едно досие и одобрява сроковете за поетапно прилагане, но посочва липсата на специални разпоредби за МСП. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК е загрижен за определените срокове за прилагане и особено за отложеното с три години приложение и счита, че те могат да бъдат съкратени в името на пациентите и икономическата ефективност. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК препоръчва в регламента да бъдат включени превантивни мерки, които ще имат съществено въздействие върху пациентите, като напр. ръководни насоки за болниците за наблюдение на вътреболничните инфекции и тяхната превенция и ограничаване; обхватът на регламента трябва да се разшири или допълни, за да включи такива мерки като част от неудовлетворените медицински потребности. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК подчертава, че за да се изпълни обещанието за цифрово здравеопазване и медицински грижи, част от които е ОЗТ, решаващо значение има участието на гражданското общество (особено на организациите на социалната икономика и пациентските организации). |
| --- | --- |

1.13.

2.   Контекст

| 2.1. | Предложението за регламент идва след повече от двадесет години доброволно сътрудничество в областта на оценката на здравните технологии (ОЗТ). След като беше приета Директивата за трансграничното здравно обслужване (Директива 2011/24/ЕС) (3), през 2013 г. беше създадена мрежа за ОЗТ на доброволна основа, съставена от национални органи и организации за ОЗТ, имаща за задача да предоставя стратегически и политически насоки за научното и техническо сътрудничество на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Тези усилия бяха допълнени от три последователни съвместни действия (4) в областта на ОЗТ, които позволиха на Комисията и държавите членки да разработят солидна база от знания с информация и методиките за оценка на здравните технологии. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК признава, че здравните системи и процесът за ОЗТ имат корени в националните традиции и култури. Като европейски граждани обаче, ние сме твърдо убедени, че ще преодолеем бъдещите здравни предизвикателства и ще се възползваме от бъдещи възможности в областта на здравеопазването само чрез ефективно сътрудничество на европейско равнище. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Принципът за започване на прогнозен анализ, по-специално посредством „оглеждане на хоризонта“, следва да бъде насърчаван: това ще позволи своевременното европейско — национално идентифициране на нововъзникващите здравни технологии, които вероятно ще имат съществено въздействие върху пациентите, общественото здраве и системите за здравеопазване. Такъв прогнозен анализ може да се използва в подкрепа на Координационната група при планирането на работата ѝ. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Проблеми и пропуски, на които се търси решение в предложението

| 3.1. | ЕИСК е съгласен със заключението, което се очерта след обширна консултация по въпроса, че до този момент достъпът до пазара на иновативни технологии се възпрепятства или дори нарушава вследствие на съществуващите в ЕС различни национални или регионални бюрократични процедури, методики и изисквания в областта на ОЗТ, налагани от различните национални законодателства и практики. Именно поради тази причина Комисията излиза с предложение за регламент като най-подходящия в случая законодателен подход (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК е съгласен също така, че настоящата ситуация допринася за липсата на предвидимост на стопанската среда и по-високи разходи за промишлеността и МСП, което води до забавяне на достъпа до нови технологии и негативни последици за иновациите. Пример за сегашното положение при липса на хармонизиране е даден в документ на мозъчния тръст I-Com, Институт за конкурентоспособност (6). По отношение на Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC) на стр. 49 в доклада се посочва: „Някои органи за ОЗТ правят оценките обществено достъпни, направо или при поискване, а други ги считат за поверителни. Освен това някои органи за ОЗТ приемат проучвания за оценка на ползата от дадено лекарство, а други ги отхвърлят“. Както проличава от няколко десетилетия сътрудничество в ЕС по проекти за ОЗТ, тези проблеми не се решават в задоволителна степен с прилагания до момента чисто доброволен подход на съвместната работа. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Инициативата реално ще реши проблема с настоящата фрагментация на националните системи за ОЗТ (различни процедури и методики, които се отразяват на достъпа до пазара), като се има предвид, че надеждността на всеки нов механизъм ще се ръководи от принципите на независимост и свобода на изразяване на участващите страни и ще се основава на научни, етични, морални и недискриминационни критерии и че целите на тази инициатива могат да се постигнат в достатъчна степен със засилено сътрудничество в областта на ОЗТ на равнище ЕС, основаващо се на тези принципи. Докато тя ще засили сътрудничеството и на други важни за ОЗТ равнища (така например в държавите членки, в които се срещат трудности поради липсата на регистри на пациентите), ще трябва да се приложат националните планове за действие за всички заболявания с цел да се ускори работата на националните министерства на здравеопазването, като се вземат предвид най-добрите практики в други европейски държави членки. При този подход в процеса на вземане на научни решения се интегрират и социалните ценности и приоритети. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК посочва необходимостта от оказване на подкрепа за технологичните иновации в сектора на здравеопазването, така че те да обхванат и извънболничните грижи на местно равнище. Предвид застаряването на населението (7), все по-широкото разпространение на хроничните заболявания и невъзможността на все повече хора да живеят самостоятелно са необходими специализация и все по-ефективно използване на технологии и методи на лечение при домашни грижи. За тази цел следва да се насърчават специални програми за ОЗТ, чиято цел да бъде подобряване на грижите и помощта в домашни условия не само чрез използването на новите технологии и телемедицината, но и чрез повишаване на качеството на услугите като цяло в сектора на услугите за полагане на грижи. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Какви са целите на предложението?

| 4.1. | Предложената цел на регламента на ЕС относно ОЗТ, наред с другото, е да се гарантира, че механизмът осигурява само еднократно подаване на клиничните оценки на равнището на Съюза, за да се насърчава наличността на иновативни здравни технологии за пациентите в Европа и да се оползотворяват по-добре наличните ресурси, като същевременно се подобрява предвидимостта на стопанската среда. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК счита за правилно решението на Комисията да използва регламента като законодателен инструмент вместо останалите законодателни форми, тъй като така ще се гарантира по-непосредствено и ефективно сътрудничество на равнището на държавите членки, както и между държавите членки с европейски подход. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Предложението за регламент цели да се гарантира също така, че в целия ЕС се прилагат по-предсказуеми методики и процедури в областта на ОЗТ и че съвместните клинични оценки не се повтарят на национално равнище, с което ще се избегнат евентуални припокривания и разминавания. Счита се, че предпочитаният вариант осигурява най-добрата комбинация от ефикасност и ефективност при постигането на политическите цели, като в същото време се зачитат принципите на субсидиарност и пропорционалност. Той представлява възможно най-добрият начин за постигане на целите на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК споделя мнението, че предложението предоставя на държавите членки устойчива рамка, която им дава възможност да събират експертен опит, укрепва вземането на решения въз основа на доказателства и подпомага усилията им за осигуряване на устойчивост на националните здравни системи. Предпочитаният вариант е и икономически ефективен, тъй като икономиите за държавите членки, промишлеността и МСП компенсират до голяма степен разходите в резултат на обединяването на ресурсите, избягването на дублирането и подобряването на предвидимостта на стопанската среда. Предложението съдържа разпоредби относно използването на общите инструменти за ОЗТ, като се приема поетапно прилагане на обхвата, започвайки с лекарствените продукти срещу рак, лекарствените продукти сираци и лекарствените продукти за модерна терапия, и в него се утвърждават четирите стълба за съвместната работа на държавите членки на равнището на ЕС, като съвместни клинични оценки, съвместни консултации, идентифициране на нововъзникващи здравни технологии и доброволно сътрудничество. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК изразява съгласие с подробния времеви хоризонт за прилагане, но счита, че съществената роля на ИИ заедно с цифровата трансформация са променили ситуацията в сферата на здравеопазването и грижите, предлагайки бързи стратегии за лечение. Поради това ЕИСК е загрижен за определените срокове за прилагане и особено за отложеното с три години приложение съгласно посоченото в член 5, параграф 2, буква б) (8) и счита, че те могат да бъдат съкратени в името на пациентите и икономическата ефективност. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Подходът, ориентиран към пациента, е единственият начин да се гарантира адекватно и надлежно здравеопазване. Поради тази причина ролята на пациентите, болногледачите, социалната икономика и пациентнските организации следва да бъде взета предвид в предложената мрежа на заинтересованите страни, Координационната група и във всички клинични оценки. Комитетът подкрепя призива на Европейския пациентски форум (EPF) за задължително и сериозно участие на пациентската общност, за да се гарантира, че ОЗТ се провеждат в интерес на пациентите (9). |
| --- | --- |

4.6.

5.   Какви законодателни и незаконодателни варианти са разгледани? Посочен ли е предпочитан вариант?

| 5.1. | ЕИСК счита, че предложението за регламент съответства на общите цели на ЕС, включително за гладко функциониране на вътрешния пазар, устойчиви системи за здравеопазване и амбициозна програма за научни изследвания и иновации. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Освен че е съгласувано с тези цели на политиката на ЕС, предложението съответства и на действащите Договори на ЕС, законодателството на ЕС за лекарствените продукти, инвитро диагностичните медицински изделия и медицинските изделия (10). Така например, въпреки че регулаторният процес и процесът за ОЗТ ще останат ясно разграничени, тъй като имат различни цели, съществуват възможности за създаване на полезни взаимодействия чрез взаимно споделяне на информация и по-добро синхронизиране на процедурите между предложените съвместни клинични оценки и централизираното разрешение за търговия с лекарствени продукти (11). |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | Настоящото предложение се основава на членове 114 и 116 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Членове 114 и 116 от ДФЕС позволяват приемането на мерки за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби в държавите членки, при условие че са необходими за създаването или функционирането на вътрешния пазар и същевременно гарантират високо ниво на защита на общественото здраве. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Предложението трябва да съответства и на член 168, параграф 7 от ДФЕС, съгласно който действията на Съюза са съобразени с отговорностите на държавите членки що се отнася до определянето на тяхната здравна политика, както и в организирането и предоставянето на здравни услуги и медицински грижи. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Макар и да е напълно ясно, че държавите — членки на ЕС, ще продължат да отговарят за оценката на неклиничните (напр. икономическите, социалните или етичните) аспекти на здравните технологии и за вземането на решения относно ценообразуването и възстановяването на разходите, ЕИСК предлага в рамките на отделно проучване да се разгледа възможността за обща политика на ценообразуване на равнището на ЕС — с цел да се гарантират прозрачността и достъпът на всички граждани — за лекарствените продукти, медицинските изделия и инвитро диагностичните медицински изделия, и по-специално за тези, за които е извършена оценка на здравните технологии, за да се подобри достъпът на всички европейски граждани и да се избегне паралелният износ/внос въз основа само на цената. Това би подпомогнало съответните национални комисии по регистриране или наблюдение на цените (които определят пределните цени), каквито съществуват в някои държави, особено по отношение на медицинските изделия. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.3. | Въпреки че „[п]онятието „здравни технологии“ трябва да се разбира в широк смисъл като лекарствени продукти, медицинско изделие и инвитро диагностично медицинско изделие или медицински или хирургични процедури, както и мерки с цел профилактика, диагностика или лечение на заболяванията, използвани в областта на здравеопазването“, обхватът на съвместните клинични оценки е ограничен до: лекарствени продукти, за които е в ход централизираната процедура за предоставяне на разрешение за търговия, нови активни вещества и съществуващи продукти, за които разрешението за търговия се разширява до ново терапевтично показание, и определени класове медицински изделия и инвитро диагностични медицински изделия, за които съответните експертни групи, създадени в съответствие с регламенти (ЕС) 2017/745 (12) и (ЕС) 2017/746 (13), са дали своето мнение или гледни точки и които са били избрани от Координационната група съгласно настоящия регламент. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Като част от усилията си за предотвратяване на дегенеративни заболявания, а също и за намаляване на неподходящите хоспитализации на възрастни хора, които не са в състояние да се грижат сами за себе си, следва да се въведат мерки за подобряване на качеството на здравното обслужване и социалните грижи и по този начин за подобряването на безопасността и благосъстоянието на пациентите. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | ЕИСК счита, че следва да бъдат предприети действия и да бъдат въведени мерки за оказване на подкрепа на болниците за наблюдение на вътреболничните инфекции и за тяхната превенция и ограничаване и че обхватът на регламента следва да се разшири, за да включва такива мерки, които може да са много полезни в случай на пандемия като настоящата. Конкретният пример се отнася до близо 37 000 (14) души в Европа, които умират всяка година в резултат на вътреболнична инфекция. Налице е спешна необходимост от подобряване на безопасността на пациентите и на качеството на предоставяните здравни услуги с акцент върху превенцията на вътреболничните инфекции и рационалното използване на антибиотици. |
| --- | --- |

5.4.1.

6.   Колко ще струва предпочитаният вариант?

| 6.1. | ЕИСК счита, че предпочитаният вариант е икономически ефективен, тъй като разходите се компенсират в голяма степен от икономиите за държавите членки и промишлеността (15) в резултат на обединяването на ресурсите, избягването на дублирането и подобряването на предвидимостта на стопанската среда. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ЕИСК подкрепя идеята за достатъчно финансиране за съвместна работа и доброволно сътрудничество по ОЗТ между държавите членки в области, като изготвянето и изпълнението на програми за ваксиниране, за да се осигурят достатъчно налични ресурси (16) за съвместната работа, предвидена съгласно настоящия регламент, както и за рамката за подкрепа на тези дейности. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | За да се гарантира ефикасността на разходи и време, ЕИСК предлага Координационната група, съставена от представители на държавите членки, да може да обхваща повече от един и максимум три въпроса, като работи паралелно, напр. един за лекарствени продукти срещу рак, лекарствени продукти сираци и лекарствени продукти за модерна терапия, един за всички останали лекарствени продукти и един за инвитро диагностични медицински изделия или медицински изделия. Решенията на такива научни органи следва да бъдат вземани с гласуване с обикновено мнозинство. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Общите разходи за здравно обслужване (обществено и частно) в ЕС възлизат на близо 1 300 млрд. евро годишно (17) (в това число 220 млрд. евро за лекарствени продукти (18) и 100 млрд. евро за медицински изделия (19)). С други думи, разходите за здравно обслужване възлизат средно на около 10 % от БВП на ЕС (20). |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | ЕИСК счита, че нарастващата възраст на населението като фактор наред с по-широкото разпространение на хроничните болести и пандемиите засилват необходимостта от инвестиции в здравните системи и здравеопазването, като същевременно държавите членки се сблъскват с все по-големи бюджетни ограничения. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | ЕИСК очаква също така, че с оглед на тези процеси държавите членки ще трябва да повишат допълнително ефикасността и ефективността на бюджетите си за здравеопазване, като се фокусират върху ефективните здравни технологии и същевременно запазят съществуващите стимули за иновации (21). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | ЕИСК би подкрепил използването на данъчни стимули в някои държави членки, както и евентуално преразглеждане във възходяща посока на прага по правилата de minimis за държавните помощи. Едно предложение, което трябва да се разгледа, е да се обърне внимание на възможността да се преразгледа във възходяща посока прагът за държавните помощи de minimis от 200 000 евро на поне 700 000 евро за МСП, осъществяващи дейност в секторите на здравеопазването и социалните грижи, и да се въведат допълнителни изисквания за качество, като функциониране въз основа на проекти, включващи няколко предприятия, инвестиции в областта на научните изследвания и иновациите, или реинвестиране на всички печалби в дружеството. Тези мерки могат да бъдат полезни за насърчаване на МСП и предприятията на социалната икономика да инвестират повече в научни изследвания и иновации, както и в развитието на сътрудничество, основано на мрежи (22). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | ЕИСК счита, че публичното финансиране е от голямо значение за ОЗТ и със сигурност би могло да бъде укрепено посредством сътрудничество по съвместна работа чрез избягване на дублирането на усилията. Всяка национална ОЗТ струва около 30 000 евро на националните органи и 100 000 евро на сектора (23). Ако например 10 държави членки са извършили ОЗТ за една и съща технология и за работата им е изготвен съвместен доклад, могат да се реализират икономии от 70 % дори ако допуснем, че заради необходимата засилена координация една съвместна оценка ще струва три пъти по-скъпо от един национален доклад. Тези средства могат да се спестят или да се преразпределят към други свързани с ОЗТ аспекти. Въпреки това, предвид много високите цени на новите технологии, решаващо от значение е ОЗТ, които дадена държава членка използва за вземане на решение за възстановяване на разходите за определени технологии, да съответстват на терапевтичния арсенал на тази държава членка. За лечението на ракови заболявания например, разходите за което обикновено са в размер над 100 000 евро на пациент, неподходящата клинична оценка ще струва много повече от средствата, спестени чрез съвместна оценка. Важно е да се посочи, че: „Европейската коалиция на пациентите, болни от рак (ECPC), приветства предложението. Чрез избягването на дублирането на усилията съвместните клинични оценки ще премахнат риска от разминавания в резултатите и по този начин ще сведат до минимум забавянията в достъпа до нови видове лечение“ (24). Също така Международната асоциация на взаимоспомагателните здравноосигурителни каси (AIM), организация на НПО в здравеопазването, „изразява задоволство, че Европейската комисия предлага на сътрудничеството в областта на ОЗТ да се даде постоянен статут на равнището на ЕС“ (25). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Предвид огромните икономически интереси секторът на здравните технологии е предразположен към конфликти на интереси, поради което е много важно ОЗТ да бъде организирана по обективен, независим и прозрачен начин, както е посочено в предложението. |
| --- | --- |

6.9.

7.   Какво ще бъде въздействието върху МСП и микропредприятията?

| 7.1. | ЕИСК счита, че предложението ще е от полза за МСП и за предприятията от социалната икономика, работещи в сектора, тъй като докладът за клинична оценка ще се основава на досие с пълна и актуална информация, като по този начин ще се намалят административната тежест и разходите за привеждане в съответствие, свързани с представянето на множество досиета в изпълнение на различните изисквания на националните ОЗТ. Това ще увеличи участието на МСП и поради това ЕИСК изразява съжаление относно липсата на специални разпоредби за тези предприятия. По-конкретно, предвидените в предложението съвместни клинични оценки и съвместни научни консултации ще повишат предвидимостта на стопанската среда за сектора. Това е от особено значение за МСП и социалните предприятия, тъй като тенденцията при тях е да имат по-малък продуктов портфейл и по-ограничени целеви ресурси и възможности за ОЗТ (26). Трябва да се отбележи, че предложението не предвижда такси за съвместните клинични оценки и съвместните научни консултации, което е особено важно и от гледна точка на заетостта (намаляване на безработицата). Очаква се по-голямата предвидимост на стопанската среда в резултат на съвместната работа в областта на ОЗТ в ЕС да се отрази положително на конкурентоспособността на сектора на здравните технологии в ЕС. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Действителен социално-икономически стимул за МСП следва да бъде насърчаването на участието им в европейски програми за финансиране на развитието в рамките на националните стратегически референтни рамки (НСРР) след 2020 г. За периода 2014—2020 г. НСРР съдържат специфични разпоредби за научноизследователска и развойна дейност, насочена към намаляване на бедността и безработицата. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | ЕИСК счита, че тези програми следва не само да бъдат запазени, но също така да бъдат разширени в по-широката рамка от принципи на предложението за регламент, и че те следва да служат за стимулиране на научните изследвания, развойната дейност и творчеството. |
| --- | --- |

7.2.1.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Изменено предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за оценка на здравните технологии и за изменение на Директива 2011/24/ЕС.

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/bg/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment.

2

(3)  Директива 2011/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 2011 г. за упражняване на правата на пациентите при трансгранично здравно обслужване (ОВ L 88, 4.4.2011 г., стр. 45).

3

(4)  Съвместно действие 1 на EUnetHTA, 2010—2012 г.; Съвместно действие 2 на EUnetHTA, 2012—2015 г.; Съвместно действие 3 на EUnetHTA, 2016—2019 г. Вж.: http://www.eunethta.eu/.

4

(5)  https://www.eesc.europa.eu/bg/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment.

5

(6)  http://www.astrid-online.it/static/upload/7787/7787e169a7f0afc63221153a6636c63f.pdf.

6

(7)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2015/pdf/ee3_en.pdf.

7

(8)  Вж. бележка под линия 1.

8

(9)  Изявление за позицията от Работната група на европейската мрежа за застъпничество на пациентите, болни от рак (WECAN) за по-нататъшна интеграция на ЕС в областта на ОЗТ, https://wecanadvocate.eu/wecan-position-further-eu-integration-of-hta/.

9

(10)  Съответното законодателство включва Директива 2001/83/ЕО, Регламент (ЕО) No 726/2004, Регламент (ЕС) No 536/2014, Регламент (ЕС) 2017/745 и Регламент (ЕС) 2017/746.

10

(11)  Необходимостта от подобряване на полезните взаимодействия се признава от държавите членки в документа за размисъл на мрежата за ОЗТ Взаимодействия между регулаторните въпроси и въпросите, свързани с ОЗТ, в областта на лекарствените продукти, както и от EUnetHTA и EMA в техния съвместен Доклад за изпълнението на тригодишния работен план на EMA-EUnetHTA за 2012—2015 г.

11

Взаимодействия между регулаторните въпроси и въпросите, свързани с ОЗТ, в областта на лекарствените продукти

Доклад за изпълнението на тригодишния работен план на EMA-EUnetHTA за 2012—2015 г.

(12)  ОВ L 117, 5.5.2017 г., стр. 1.

12

(13)  ОВ L 117, 5.5.2017 г., стр. 176.

13

(14)  http://www.cleoresearch.org/en/.

14

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041 Икономиите на разходи, свързани със съвместните оценки (ООЕ — оценки на относителната ефективност) могат да достигнат 2,67 млн. евро годишно.

15

(16)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041 Общите разходи за предпочитания вариант се оценяват на приблизително 16 млн. евро.

16

(17)  Данни на Евростат. От работен документ на службите на Комисията — Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy (Фармацевтичната промишленост: стратегически сектор за европейската икономика), ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, 2014 г. Евростат, разходи за здравеопазване на всички държави членки, от 2012 г. или най-актуалните налични данни. Тези цифри са допълнени със здравни данни на СЗО за следните държави: Ирландия, Италия, Малта и Обединеното кралство (средногодишен обменен курс на ЕЦБ).

17

Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy

Фармацевтичната промишленост: стратегически сектор за европейската икономика

(18)  Данни на Евростат в работен документ на службите на Комисията Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy (Фармацевтичната промишленост: стратегически сектор за европейската икономика), ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, 2014 г.

18

(19)  Съобщение относно Безопасни, ефикасни и иновативни медицински изделия и ин витро диагностични медицински изделия в интерес на пациентите, потребителите и медицинските специалисти, COM(2012) 540 final. Анализ на Световната банка, EDMA, Espicom и Eucomed.

19

Безопасни, ефикасни и иновативни медицински изделия и ин витро диагностични медицински изделия в интерес на пациентите, потребителите и медицинските специалисти

(20)  Европейска комисия. Европейски семестър, тематичен преглед: „Здравеопазване и здравни системи“, 2015 г. Генерална дирекция „Икономически и финансови въпроси“ (ECFIN). Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU (Политиките за ограничаване на публичните разходи за фармацевтични продукти в ЕС), 2012 г. Вж. също и http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf.

20

Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU

Политиките за ограничаване на публичните разходи за фармацевтични продукти в ЕС

(21)  Генерална дирекция „Икономически и финансови въпроси“ (ECFIN). Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU (Политиките за ограничаване на публичните разходи за фармацевтични продукти в ЕС), 2012 г.

21

(22)  Понастоящем Регламент (ЕС) No 1407/2013 на Комисията ограничава размера на държавната помощ, която може да бъде отпусната на дружество, до 200 000 евро за период от три години, включително и под формата на данъчни облекчения. През 2008 г. в рамките на Европейския план за икономическо възстановяване ЕС временно увеличи горната граница на стойността на 500 000 евро в отговор на икономическата криза. Следва да се признае, че въздействието върху здравните системи на нарастващото търсене на здравни услуги, особено на тези, свързани с хора, които не са в състояние да живеят самостоятелно, ще бъде един от основните елементи в разходите за системите на здравеопазване на държавите членки. Поради това би било полезно да се предвиди специална система от стимули и подкрепа за предприятия, извършващи дейност по-специално в предоставянето на социални услуги по места.

22

(23)  ГД „Икономически и финансови въпроси“ (ECFIN). The 2015 Ageing Report (Доклад от 2015 г. за застаряването на населението), 2015 г. ОИСР, 2015 г. Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges („Разходи и политики за фармацевтичните продукти: минали тенденции и бъдещи предизвикателства“).

23

The 2015 Ageing Report

Доклад от 2015 г. за застаряването на населението),

Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges („Разходи и политики за фармацевтичните продукти: минали тенденции и бъдещи предизвикателства“).

(24)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/614772/EPRS_BRI(2018)614772_EN.pdf.

24

(25)  https://www.aim-mutual.org/wp-content/uploads/2018/02/AIM-on-HTA.pdf.

25

(26)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041.

26

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/102 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/102

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО във връзка с предоставянето на изпълнителни правомощия на Комисията за определяне на значението на термините, използвани в някои разпоредби от посочената директива“

(COM(2020) 749 final — 2020/331 (CNS)

(2021/C 286/18)

| Докладчик: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Докладчик:

Christophe LEFÈVRE

| Консултация | от Съвета на Европейския съюз, 7.1.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 113 от ДФЕС |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 13.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 226/2/6 |

Консултация

от Съвета на Европейския съюз, 7.1.2021 г.

Правно основание

член 113 от ДФЕС

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

13.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

226/2/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подкрепя общата цел на предложението на Комисията, тъй като гарантирането на правна сигурност и предвидимост по отношение на Директивата за ДДС (1) е от решаващо значение за създаването на еднакви условия на конкуренция в държавите членки и за по-нататъшното насърчаване на единния пазар. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Съществуващите различия между държавите членки по отношение както на тълкуването, така и на прилагането на Директивата за ДДС несъмнено вредят на единния пазар, както се посочва от Комисията. Ето защо ЕИСК призовава за бързи и ефективни действия в това отношение. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Уеднаквяването в по-голяма степен на правилата за ДДС действително би могло да намали разходите за привеждане в съответствие и да създаде благоприятни условия за растеж за всички предприятия, извършващи дейност в ЕС, и особено за МСП, които работят на транснационално равнище, тъй като те са по-силно засегнати от регулаторните различия между държавите членки. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Несъответствията по отношение на прилагането на правилата за ДДС могат да доведат до значителни неблагоприятни изкривявания в рамките на вътрешния пазар и вследствие на това до отрицателни социални последици, които следва да бъдат предотвратени чрез гарантиране на по-голяма последователност в прилагането на съществуващите правила. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК обаче не може да не отбележи, че предложението на Комисията и по-специално изложените в него въпроси за разглеждане в рамките на новия набор от правила могат да доведат до значителна съпротива от страна на много държави членки, които вероятно биха могли да повдигнат „принципни възражения“ срещу предложението на Комисията. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Поради това ЕИСК призовава за разглеждане на други мерки, които могат да подобрят единния пазар възможно най-скоро. В настоящата политическа среда ЕИСК предлага Комисията да обмисли като първа стъпка подобряването и укрепването на съществуващия Консултативен комитет по ДДС и неговия процес на вземане на решения, за да се повиши незадоволителната степен на уеднаквяване на правилата за ДДС в държавите членки. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Освен това ЕИСК счита, че е полезно надлежно да се проследяват разнородните приложения и изпълнение на договорените правила за ДДС на национално равнище. Важно е съществуващите различия да се направят прозрачни, ясни и публични, за да се подобри степента на уеднаквяване съгласно настоящата регулаторна рамка. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Този подход може да доведе до ефективна система на „партньорски натиск“, което ще затрудни значително държавите членки да се отклоняват от консолидираните тълкувания и практики на прилагане в ущърб на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Освен това ЕИСК счита, че е важно Комисията да извършва оценки на въздействието на евентуални различия в прилагането или тълкуването на договорените правила за ДДС във всяка държава членка. Оценките на въздействието следва да бъдат оповестени публично, надлежно обсъдени и проследени в рамките на комитета по ДДС. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Накрая ЕИСК би искал да насочи вниманието към някои възможни нежелани последици от новото предложение. Предложената изпълнителна роля за Комисията във връзка с някои от основните понятия в рамките на Директивата за ДДС би могла да затрудни разграничаването между обхвата на новите правомощия на Комисията, от една страна, и това, което всъщност ще представлява изменение на Директивата за ДДС, от друга страна. В бъдеще подобна несигурност евентуално би могла да попречи на постигането на необходимото единодушно съгласие за изменение на Директивата за ДДС в рамките на Съвета. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Предложението на Комисията

| 2.1. | В настоящото законодателно предложение се посочва, че понастоящем Комисията не разполага с изпълнителни правомощия по отношение на Директивата за ДДС. В това отношение единственият наличен инструмент за прилагане на разпоредбите на директивата е Консултативният комитет, посочен в член 398. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Консултативният комитет се състои от представители на държавите членки и на Комисията и отговаря за разглеждането на въпроси, свързани с прилагането на разпоредбите на ЕС в областта на ДДС, повдигнати от Комисията или от държава членка. Консултативният комитет понастоящем може единствено да приема незадължителни насоки относно прилагането на Директивата за ДДС, докато задължителни мерки за изпълнение може да бъдат приемани от Съвета въз основа на предложение на Комисията. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Според Комисията съществуващите насоки невинаги гарантират еднакво прилагане на законодателството на ЕС в областта на ДДС, което се дължи и на посочените трудности при постигането на единодушни насоки в рамките на Консултативния комитет. Що се отнася до настоящия въпрос, Комисията изброява няколко примера за неуспешни опити за постигане на единодушно съгласие относно правилата и принципите за стратегическите разпоредби и понятия, съдържащи се в Директивата за ДДС. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Освен това Комисията твърди, че тези несъответствия могат да доведат до няколко неблагоприятни последици, включително: i) риск от двойно данъчно облагане или необлагане, ii) правна несигурност и липса на предвидимост и iii) допълнителни разходи за предприятията. Във връзка с това Комисията счита, че съдебната практика на Съда на Европейския съюз, макар и полезна, не би била оптимално решение за избягване на всички неясноти, произтичащи от разпоредбите на Директивата за ДДС. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Поради това с цел подобряване на правната сигурност и предвидимостта законодателното предложение предвижда оправомощаване на Комисията да приема актове за изпълнение в някои области, обхванати от Директивата за ДДС, както и създаване на комитет, който ще наблюдава новите правомощия на Комисията. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Предложената изпълнителна роля на Комисията ще бъде с акцент върху конкретните области и понятия, свързани с ДДС в ЕС, които изискват еднакво прилагане и в които са необходими повече сигурност и предвидимост. От своя страна Съветът ще запази изпълнителните си правомощия извън обхвата на бъдещите правомощия на Комисията. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | По-специално в новите правила се твърди, че посредством актове за изпълнение Комисията ще определи значението на термините, използвани в следните области/понятия от Директивата за ДДС: i) данъчнозадължени лица за целите на ДДС; ii) сделки, които са облагаеми за целите на ДДС; iii) място на облагаемата сделка; iv) данъчно събитие и изискуемост на ДДС; v) данъчна основа на ДДС; vi) освобождавания от ДДС; vii) приспадане на ДДС; viii) задължения на данъчнозадължените лица и на някои данъчно незадължени лица и ix) специални режими на данъка. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Правното основание на предложението е член 113 от ДФЕС, който дава възможност на Съвета — действащ с единодушие в съответствие със специална законодателна процедура и след консултация с Европейския парламент и Европейския икономически и социален комитет — да приема разпоредби за хармонизиране на правилата на държавите членки в областта на косвеното данъчно облагане. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Съгласно предложението предоставянето на изпълнителни правомощия на Комисията не изключва общ контрол от страна на държавите членки върху упражняването на тези правомощия от Комисията. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | С новите правила се създава специален комитет. Разпоредбите относно състава и председателя на комитета са пряко посочени в член 3 от Регламента относно процедурата на комитета. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Общи и конкретни бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства и подкрепя общата цел на предложението на Комисията. Гарантирането на правна сигурност и предвидимост по отношение на Директивата за ДДС е от първостепенно значение за създаването на еднакви условия на конкуренция и насърчаването на единен пазар. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Настоящите различия между държавите членки по отношение на актовете за изпълнение са в ущърб на единния пазар, както се посочва от Комисията. Освен това регулаторната рамка се усложнява допълнително от факта, че може да има различия не само в актовете за изпълнение, но и преди всичко в тълкуването на правилата и понятията от Директивата за ДДС. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Уеднаквяването в по-голяма степен на правилата за ДДС действително би могло да намали разходите за привеждане в съответствие и да създаде благоприятни условия за растеж за всички предприятия, извършващи дейност на вътрешния пазар, и особено за МСП, които работят на транснационално равнище. От значителна полза за консолидирането на самия вътрешен пазар може да бъде по-голямата съгласуваност между държавите членки в областта на ДДС. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Съществуват редица примери за вредни различия при прилагането на договорените правила за ДДС. Например няма общ консенсус и тълкуване относно това дали „складът“ е „постоянно установена стопанска дейност на данъчнозадължено лице или случаят е друг“ или относно значението на израза „доставчик, който изпраща или превозва стоките сам или чрез трето лице, действащо от негово име“ съгласно член 36а, параграф 3 от Директивата за ДДС. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК отбелязва, че несъответствията в прилагането на правилата за ДДС могат да доведат до значителни неблагоприятни нарушения в рамките на вътрешния пазар и вследствие на това до отрицателни социални последици, които са неприемливи и следва да бъдат предотвратени чрез гарантиране на по-голяма съгласуваност при прилагането на съществуващите правила за ДДС. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК обаче не може да не отбележи, че предложението на Комисията може да доведе до значителни пречки от страна на редица държави членки по отношение на постигането на съгласие относно това кои въпроси следва да бъдат разгледани съгласно новия набор от правила и съществуващите правила относно промяна на директивите за ДДС. Поради това ЕИСК призовава за разглеждане на други мерки, които биха могли да подобрят единния пазар възможно най-скоро. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | В настоящата политическа среда ЕИСК предлага Комисията да обмисли като първа стъпка подобряването на съществуващия Консултативен комитет по ДДС. Възможно е комитетът да се подобри и да се повиши ефективността му, като по този начин се запази важна роля за държавите членки и се подобри настоящата незадоволителна степен на уеднаквяване. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК счита, че е полезно надлежно да се проследяват разнородните начини на прилагане и изпълнение на договорените правила за ДДС на национално равнище. Важно е различията да бъдат направени прозрачни, ясни и публични, за да се подобри степента на уеднаквяване съгласно настоящата регулаторна рамка. Въпреки всички ограничения и недостатъци, описани от Комисията, Консултативният комитет все пак е натрупал значителен опит в разрешаването на сложни въпроси, свързани с Директивата за ДДС. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК предлага подход на „партньорски натиск“. Такъв подход би могъл да бъде ефективен, което ще затрудни значително държавите членки да се отклоняват и да създадат пречки пред един добре функциониращ единен пазар. Държавите членки ще трябва да обясняват защо е направено отклонение в изпълнението. ЕИСК счита, че държавите членки не би трябвало да се противопоставят на прозрачността и отчетността. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Освен това ЕИСК счита, че е важно Комисията да извършва оценки на въздействието на евентуални различия в прилагането или тълкуването на договорените правила за ДДС във всяка държава членка. Оценките на въздействието би трябвало да бъдат публично оповестени и да се обсъждат и проследяват в рамките на комитета по ДДС. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | В този ред на разсъждения мотивацията за отклонение от общите правила и договореното им прилагане би могла да бъде оспорена, като същевременно се спазва принципът на пропорционалност и субсидиарност. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Накрая ЕИСК би искал да насочи вниманието към някои възможни нежелани последици от новото предложение. Изпълнителната роля за Комисията — по отношение на някои от по-значимите понятия в Директивата за ДДС — би могла да затрудни разграничаването между обхвата на новите правомощия на Комисията, от една страна, и това, което всъщност ще представлява изменение на Директивата за ДДС, от друга страна. В бъдеще подобна несигурност евентуално би могла да затрудни постигането на единодушно съгласие, необходимо за изменение на Директивата за ДДС в рамките на Съвета. |
| --- | --- |

3.12.

Брюксел, 27 април 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  OВ L 347, 11.12.2006 г., стр. 1.

1

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/106

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 389/2012 на Съвета относно административното сътрудничество в областта на акцизите, що се отнася до съдържанието на електронните регистри“

[COM(2021) 28 final — 2021/0015 (CNS)]

(2021/C 286/19)

| Докладчик: | Szilárd PODRUZSIK |
| --- | --- |

Докладчик:

Szilárd PODRUZSIK

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 5.2.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 113 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 13.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г., вторник |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 230/0/6 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 5.2.2021 г.

Правно основание

Член 113 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

13.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г., вторник

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

230/0/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Както вече беше посочено (1), ЕИСК напълно подкрепя постоянното актуализиране на правилата, което позволява адекватно административно сътрудничество между националните данъчни органи. Освен това ЕИСК подкрепя желанието на Комисията и държавите членки да използват по най-добрия възможен начин информационните технологии (ИТ) и усъвършенстваните в технологично отношение системи за подобряване на събирането на данъците и за борба с измамите. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подкрепя напълно предложението на Комисията, доколкото то включва технически адаптации на действащото законодателство относно националните регистри по отношение на акцизите, които бяха наложени с неотдавнашното одобрение на Директива (ЕС) 2020/262 (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК припомня, че е важно националните регистри за акцизите да се организират и поддържат при зачитане на правото на неприкосновеност на личния живот по отношение на въвежданата и обработваната в тях информация. Обработването на такива данни не следва да надхвърля това, което е необходимо и пропорционално за целите на защитата на законните фискални интереси на държавите членки, в съответствие с принципа на пропорционалност, установен в съдебната практика на Съда на ЕС. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Тъй като адаптирането на националните регистри стана необходимо след одобряването на Директива (ЕС) 2020/262, която предвижда определенията за „сертифициран изпращач“ и „сертифициран получател“, както и допълнителните определения за „сертифициран изпращач или сертифициран получател, който изпраща или получава акцизни стоки само в редки случаи“, ЕИСК препоръчва Комисията да осигури достатъчна степен на хармонизация при тълкуването и прилагането на тези понятия, за да се гарантира хомогенността на информацията, въвеждана в националните регистри. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК насърчава държавите членки внимателно да обмислят и наблюдават разходите, свързани с прилагането, по време на процеса на адаптиране, задействан от предложението на Комисията. Ако в процеса на адаптиране обаче се окаже, че са необходими допълнителни разходи, за да се защити изцяло неприкосновеността на данните на европейските предприятия и граждани, следва незабавно да се направят адекватни допълнителни инвестиции в ИТ и киберсигурността на регистрите. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Предложението на Комисията

| 2.1. | Предложението на Комисията изменя Регламент (ЕС) No 389/2012 на Съвета (3), който определя правното основание за административното сътрудничество между държавите членки в областта на акцизите по отношение на съдържанието на националните електронни регистри. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Предложението беше наложено от Раздел V от наскоро одобрената Директива (ЕС) 2020/262. По-специално в член 35, параграф 8 от директивата се посочва, че „сертифициран изпращач или сертифициран получател, който изпраща или получава акцизни стоки само в редки случаи, сертифицирането, посочено в член 3, точки 11 и 12, се ограничава до определено количество акцизни стоки, само един получател или изпращач и определен период от време“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | С оглед на тази разпоредба, в предложението на Комисията се посочва информацията, която следва да се въвежда в регистрите, поддържани от държавите членки, относно сертифицираните изпращачи и получатели, които придвижват стоки само в редки случаи. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В член 19 от Регламент (ЕС) No 389/2012 на Съвета се установява общо задължение за държавите членки да поддържат електронни регистри на разрешенията за икономическите оператори и складовете, участващи в движението на акцизни стоки под режим отложено плащане на акциз, както и на разрешенията за икономически оператори — сертифицирани изпращачи и сертифицирани получатели, придвижващи стоки, които вече са били освободени за потребление. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | За да се постигне правилно функциониране на компютризираната система чрез осигуряване на съхранението на пълни, актуални и точни данни, предложението на Комисията цели да измени обхвата на член 19 от Регламент (ЕС) No 389/2012, който определя информацията, която следва да се въвежда в националните регистри на икономическите оператори, придвижващи акцизни стоки само в редки случаи. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | По-конкретно, тази информация се отнася до сертифицираните изпращачи и получатели, количеството на стоките, самоличността на икономическия оператор в края на движението на стоките и срока на временното сертифициране. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Предложеното изменение няма за цел да определи нов кръг от лицензополучатели за акцизни стоки, а по-скоро свързва пратките, които се движат свободно в дадена държава членка, основно с вече определените понятия „данъчен склад“, „регистриран получател“ и „регистриран изпращач“, като ги свързва с новите статути „сертифициран изпращач“ и/или „сертифициран получател“. По този начин изменението разширява и прецизира вече въведената в официалната база данни информация. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Предложението се основава на член 113 от ДФЕС, съгласно който „Съветът, с единодушие, в съответствие със специална законодателна процедура и след консултация с Европейския парламент и с Икономическия и социален комитет, приема разпоредби за хармонизиране на законодателството относно данъците върху оборота, акцизите и другите форми на косвено данъчно облагане, в степента, в която такава хармонизация е необходима за осигуряване създаването и функционирането на вътрешния пазар и за предотвратяване на нарушаването на конкуренцията“. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Предложението не оказва въздействие върху бюджета на ЕС и се прилага от 13 февруари 2023 г. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Общи и конкретни бележки

| 3.1. | Както беше посочено в предходни становища (4), ЕИСК напълно подкрепя постоянното актуализиране на правилата, което дава възможност за адекватно административно сътрудничество между националните органи, насочено към гарантиране на пълното събиране на данъците и ефективна борба с измамите по отношение на акцизите. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Освен това ЕИСК подкрепя желанието на Европейската комисия и държавите членки да използват по най-добрия възможен начин ИТ и усъвършенстваните в технологично отношение системи за подобряване на събирането на данъците и за борба с измамите. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Поради това ЕИСК напълно подкрепя разглежданото предложение, доколкото то включва технически адаптации на действащото законодателство относно националните регистри по отношение на акцизите, които бяха наложени с неотдавнашното одобрение и прилагане на Директива (ЕС) 2020/262. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК счита, че е целесъобразно да има всеобхватна база данни, която да направи информацията, обхваната от предложението, проверима в системата за обмен на акцизни данни (SEED). По този начин мониторингът на облагаемите пратки и правилното изпълнение на всяко данъчно задължение по отношение на акцизите ще станат единни, по-ефикасни и по-прозрачни. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Предложението изглежда в съответствие с принципа на субсидиарност, като се има предвид, че съдържанието и функционирането на националните регистри относно информацията за регистрираните изпращачи и получатели, които оперират само в редки случаи, следва да бъдат хармонизирани посредством европейски правила. С тези правила регулаторната цел, преследвана от Комисията, може да се постигне по-добре отколкото с няколко различни национални подхода. В това отношение изборът на регламент, който да бъде одобрен съгласно член 113 от ДФЕС, изглежда целесъобразен. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Предложението е в съответствие и с принципите на пропорционалност, разработени от съдебната практика на Съда на ЕС и залегнали в Договора. Всъщност съдържанието на предложението не надхвърля необходимото за постигане на преследваната от Комисията регулаторна цел, без да засяга неоправдано интересите на частните предприятия. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | С други думи, предложението води до приемливо увеличаване на административната тежест за националните данъчни органи, което е оправдано от крайния резултат — системата за контрол, осъществявана с помощта на регистрите да стане по-всеобхватна, по-ефикасна и по-прозрачна. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК припомня, че е важно националните регистри да се организират и поддържат при зачитане на основните права и по-специално правото на неприкосновеност на личния живот по отношение на информацията, която се въвежда и обработва в тези регистри. Обработването на такива данни не следва да надхвърля необходимото и пропорционалното за целите на защитата на законните фискални интереси на държавите членки в съответствие с принципа на пропорционалност. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Тъй като адаптирането на регистрите стана необходимо след одобрението на Директива (ЕС) 2020/262, която предвижда определенията за „сертифициран изпращач“ и „сертифициран получател“ (член 3) и допълнителните определения за „сертифициран изпращач или сертифициран получател, който изпраща или получава акцизни стоки само в редки случаи“ (член 35), ЕИСК препоръчва Комисията да осигури достатъчна степен на хармонизация при тълкуването и прилагането на тези понятия, за да се гарантира хомогенността на информацията, въвеждана в регистрите, действащи на национално равнище. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК отбелязва, че предложението няма да окаже въздействие върху бюджета на ЕС, но същевременно насърчава държавите членки внимателно да обмислят и наблюдават разходите, свързани с прилагането, по време на процеса на адаптиране. Като се има това предвид, ако бъде счетено за необходимо, следва да се направят адекватни допълнителни инвестиции в ИТ, при условие че процесът на адаптиране изтъкне необходимостта от допълнителни разходи, за да се защити изцяло неприкосновеността на данните на европейските предприятия и граждани. |
| --- | --- |

3.10.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Вж. Становище на ЕИСК относно „Административно сътрудничество в областта на акцизите“ (ОВ C 68, 6.3.2012 г., стр. 45).

1

„Административно сътрудничество в областта на акцизите“

(2)  ОВ L 58, 27.2.2020 г., стр. 4.

2

(3)  ОВ L 121, 8.5.2012 г,. стр. 1.

3

(4)  Вж. Становище на ЕИСК относно „Административно сътрудничество в областта на акцизите“ (ОВ C 68, 6.3.2012 г., стр. 45).

4

„Административно сътрудничество в областта на акцизите“

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/109 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/109

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Изграждане на Европейски здравен съюз: подсилване на издръжливостта на ЕС на трансгранични заплахи за здравето“

[COM(2020) 724 final]

относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно засилена роля на Европейската агенция по лекарствата в готовността за действия при кризи и управлението на кризи по отношение на лекарствените продукти и медицинските изделия“

[COM(2020) 725 final — 2020/321(COD)]

относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 851/2004 за създаване на Европейски център за профилактика и контрол върху заболяванията“

[COM(2020) 726 final — 2020/320 (COD)]

и относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно сериозните трансгранични заплахи за здравето и за отмяна на Решение No 1082/2013/ЕС“

[COM(2020) 727 final — 2020/322 (COD)]

(2021/C 286/20)

| Докладчик: | Ioannis VARDAKASTANIS (EL — III гр.) |
| --- | --- |

Докладчик:

Ioannis VARDAKASTANIS (EL — III гр.)

| Консултация | Съвет, 14.12.2020 г.
  Европейски парламент, 14.12.2020 г.
  Комисия, 12.11.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 168, параграф 5 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 16.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 232/3/7 |

Консултация

Съвет, 14.12.2020 г.

Европейски парламент, 14.12.2020 г.

Комисия, 12.11.2020 г.

Правно основание

Член 168, параграф 5 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

16.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

232/3/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Чрез настоящия пакет за „Здравен съюз на ЕС“ Европейският съюз (ЕС) и държавите членки трябва да отговорят на желанието на хората, които живеят в ЕС, Съюзът да играе по-активна роля в защита на тяхното здраве и насърчаване на правото на здраве. Според неотдавнашно проучване на ЕС 66 % от гражданите на Съюза биха искали гласът му да има повече тежест по въпроси, свързани със здравето. 54 % от анкетираните граждани заявяват, че общественото здраве следва да се финансира с приоритет от бюджета на ЕС (1). Трябва да се подобри по-специално капацитета на ЕС за ефективно предотвратяване, откриване, подготовка за и управление на трансгранични заплахи за здравето. Поради това трябва да се проведе дискусия и да се направи евентуален преглед на субсидиарността, споделянето на компетентности и позоваванията на трансграничните заплахи за здравето и готовността в Договорите на ЕС, след като се осъществи пълна оценка на настоящата пандемия и на отговора на ЕС и неговите държави членки. Междувременно следва да продължат амбициозните действия, провеждани в настоящата рамка на Договорите. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | По време на пандемията хората в Европа видяха и почувстваха колко неподготвен е ЕС да опази здравето на хората, поради фрагментираната си структура на здравеопазване и стратегия за превенция, както и поради десетилетията на строги икономии и недостатъчни инвестиции в здравни и социални услуги. Това оказа въздействие върху загубата на човешки животи и увеличи неравенствата и бедността. Пандемията показа също, че много хора все още не са защитени от дискриминация в ЕС или нямат достъп до информация за общественото здраве или до здравеопазване. ЕИСК непрестанно призовава за сближаване във възходяща посока на здравните и социалните системи и за общи принципи на ЕС (2). Мерките за опазване на здравето трябва винаги да зачитат всички основни права и да се базират на основани на солидарността здравни системи. Процедурата на европейския семестър следва да проверява ефективността и условията на системите за управление на кризи и на здравните системи на държавите членки. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Пандемията от COVID-19 показа колко жизненоважни са здравните услуги и грижи и че здравето е обществено благо. За тази цел ЕС и държавите членки следва да гарантират, че всеки има равен достъп до качествени, добре обезпечени с персонал и оборудване здравни и социални услуги. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | По време на пандемията здравните и социалните работници, здравните медиатори, представителите на гражданското общество и доставчиците на основни услуги (храни, транспорт) бяха в челните редици и демонстрираха изключителна солидарност в най-трудните времена. Следва да се обърне специално внимание на здравните работници и на необходимостта от подобряване на условията на труд, включително заплащане, наемане и задържане на работа, както и на тяхното здраве и безопасност. Натискът на пандемията принуди много хора да обмислят възможността да напуснат професията. В този пакет това трябва да бъде взето под внимание, както и ролята, която могат да играят всички горепосочени участници в областта на здравеопазването. Също така следва да се проведат по-задълбочени консултации с местните власти, доставчиците на услуги и здравните работници. По-добрата координация между ЕС, държавите членки, регионалното и местното равнище, в т.ч. гражданското общество, ще подобри ефикасността в полза на хората в ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Въпреки че Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства ЕС за проявената солидарност в стратегията за ваксиниране, той наблюдава сериозни забавяния в достигането на ваксините до хората. ЕИСК приканва Европейската комисия (ЕК) да гарантира, че както тя заяви първоначално, достъпът до ваксинация ще продължи да бъде безплатно обществено благо за всички хора. Правата върху интелектуалната собственост и законодателството на ЕС относно изключителните права върху данните и изключителните търговски права не трябва да бъдат пречка за бъдещите ваксини. Освен това следва да има правни задължения за бенефициерите на средства от фондовете на ЕС да споделят знания, свързани със здравни технологии във връзка с COVID-19. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Пандемията разкри токсичната връзка между заразните и незаразните болести. По-голямата част от смъртните случаи, причинени от COVID-19, са свързани със съпътстващи и вече съществуващи заболявания. Друг наблюдаван ефект от пандемията беше въздействието върху пациенти с хронични заболявания, чийто достъп до лечение беше неблагоприятно повлиян от пандемията. Поради това механизмът за реакция при кризи и Европейският здравен съюз следва да включват и акцент върху незаразните болести. Следва също така да се акцентира върху кризата с психичното здраве, която съществуваше и преди пандемията, но вероятно се задълбочава поради напрежението, в което се намират много хора сега. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | По отношение на регламента на ЕС относно сериозните трансгранични заплахи за здравето ЕИСК подчертава необходимостта от: създаване на резерв и разработване на лекарства, които могат да се използват от цялото населениеи са достъпни за него; готовност за незабавно започване на защитата на високорисковите групи, особено на групите в затворени заведения и институции; по-добра разбивка на събираните данни, за да може ясно да се разбере кои хора са изложени на най-голям риск; и от това медицинските иновации и реакции да бъдат достъпни за всички, независимо от техните доходи, държава членка или регион на пребиваване. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | В светлината на подновения мандат на Европейски център за профилактика и контрол върху заболяванията ЕИСК подчертава, че е важно намаляването на неравенството в здравеопазването в ЕС да залегне в основата на работата на Центъра, както и да се включат незаразните заболявания; той да бъде напълно подготвен да събира възможно най-подробни и анонимизирани данни и да издава препоръки относно социалните и търговските фактори, които влияят на здравето (3); както и да има мандат да осъществява мониторинг на инвестициите и да издава препоръки относно финансирането на медицинското наблюдение, оценката на риска, готовността и реагирането както за ЕС, така и на национално равнище. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Що се отнася до засилената роля на Европейската агенция по лекарствата (ЕМА), ЕИСК настоятелно призовава: ръководните групи за лекарствата и за медицинските изделия да включват гражданското общество и социалните партньори и да провеждат пълноценни консултации с тях; доставката на лекарства и медицински изделия в целия ЕС не само да бъде последователна и достатъчна, но и ЕМА да работи заедно с всички заинтересовани страни в областта на здравето, за да се установи европейски модел за ценообразуване на лекарствата по справедлив, отговорен и прозрачен начин. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Новият пакет на ЕС за здравето следва да бъде съчетан с прилагането на Европейския стълб на социалните права (ЕССП), по-специално с неговите принципи 12, 16, 17 и 18, и с плана за действие относно ЕССП, в който се предлага и европейско пространство на здравни данни. Той следва да бъде и част от постигането на Цел за устойчиво развитие (ЦУР) 3. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Необходимо е да се преодолее припокриването между целите на различните регламенти, а правомощията на различните агенции да се пояснят, за да се подобри ефикасността и да се избягва объркване относно това кой отговаря за различните действия. Освен това следва да се предприемат последващи действия във връзка с официалните коментари на Европейския надзорен орган по защита на данните (ЕНОЗД) относно предложения пакет за Европейския здравен съюз. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК счита, че вероятно някои елементи от този пакет от регламенти идват прекалено рано, тъй като все още сме в разгара на пандемията от COVID-19 и не сме напълно наясно с последиците от нея. Същевременно Комитетът осъзнава, че са необходими спешни действия в някои области на здравната координация в ЕС. Той приканва ЕК до юни 2021 г. да представи доклад относно извлечените до момента поуки от пандемията. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Общи бележки

| 2.1. | ЕИСК приветства предложения от ЕК пакет за изграждане на силен Европейски здравен съюз. В предложения пакет са включени: а) съобщението относно „Изграждане на Европейски здравен съюз: подсилване на издръжливостта на ЕС на трансгранични заплахи за здравето“; б) приемането на нов регламент относно сериозните трансгранични заплахи за здравето за засилване на готовността, надзора и подобряване на докладването на данни; в) подобрен капацитет на Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC) и Европейската агенция по лекарствата (EMA) с цел по-добра защита на хората, които живеят в ЕС, и справяне с трансгранични заплахи за здравето; г) създаването на Европейски орган за реакция при извънредни здравни ситуации (HERA) с цел ефикасна подкрепа на отговора на равнището на ЕС на трансгранични заплахи за здравето и д) създаването на нова Изпълнителна агенция за здравеопазването и цифровизацията (HaDEA), която ще отговаря за разработването и управлението на годишните работни програми в рамките на програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ (EU4Health). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК призовава ЕС и държавите членки да отговорят на искането на европейските граждани за превръщане на здравето в приоритет. Както ЕК посочва в своето съобщение, „европейските граждани показват все по-ясно, че очакват от ЕС да играе по-активна роля в защитата на тяхното здраве, и особено в защитата от заплахи за здравето, които надхвърлят националните граници“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Предложеният от ЕК пакет е отправна точка за реализацията на правото на качествено здравеопазване и за укрепването на приобщаващи системи за здравеопазване и здравно обслужване за всички хора в ЕС, в съседните държави и в присъединяващите се към ЕС страни. Той укрепва и платформата за приноса на ЕС към общественото здраве в световен мащаб. Освен това социалната закрила в областта на здравето трябва да бъде превърната в приоритет в международните партньорства на ЕК. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Въпреки че пакетът за „Европейски здравен съюз“ върви в правилната посока, е необходимо да се разшири, за да не се ограничава само с координацията. Новите мерки следва да бъдат съчетани с възможно преразглеждане на Договорите на ЕС, особено на член 168, параграф 1, втора алинея от ДФЕС, за да се разширят компетентностите на ЕС в областта на извънредните ситуации със здравето и трансграничните заплахи за здравето и защитата на здравето да се представи като обществено благо. Член 35 от Хартата на основните права на Европейския съюз гласи, че „всеки има право на достъп до здравна профилактика и да ползва медицински грижи при условията, установени от националните законодателства и практики. При определянето и осъществяването на всички политики и действия на Съюза се осигурява висока степен на закрила на човешкото здраве“. За тази цел трябва да се гарантира, че държавите членки инвестират адекватно в общественото здравеопазване и социалните грижи. Следва да се вземе предвид и правилният баланс между демократично одобрените национални здравни системи и системите за грижи и общите нужди за Европа. Всички съответни научни източници следва да допринасят за приемането на отговорни политически решения и за изготвянето на задължителна оценка на въздействието върху здравето на всички политически инициативи на ЕС. И накрая мерките за опазване на здравето трябва да зачитат всички основни права. Ограниченията на тези права следва да бъдат пропорционални, да подлежат на съдебен контрол и да следват принципите на демокрацията и на правовата държава. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК вече е приел становища в областта на здравето (4). През юни 2020 г. на пленарната сесия на Комитета беше приета и резолюция относно „Предложенията на ЕИСК за реконструкция и възстановяване след кризата с COVID-19 (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Инициативата за подобряване на капацитета на ЕС за ефективно предотвратяване, подготовка за и управление на трансгранични заплахи за здравето в глобален план следва да се съчетае с прилагането на Европейския стълб на социалните права, по-специално неговите принципи 12, 16, 17 и 18, и с плана за действие относно стълба, в който, наред с другото, се предлага европейско пространство за здравни данни. Това пространство следва да се регулира като обществено благо. Тази инициатива следва да бъде и част от постигането на ЦУР и да бъде свързана с реформи, финансирани от Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ), които могат да проправят пътя за напредък към достъпно електронно здравеопазване и телемедицина. ЕИСК очаква таблицата с показатели за Механизма за възстановяване и устойчивост, която ще покаже какви инвестиции са направени чрез него в сектора на здравеопазването. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Въпреки европейските програми за сътрудничество между трансграничните региони, при повече от двадесет години инвестиции от фондовете на ЕС за насърчаване на здравната мобилност в тези райони, все още не сме постигнали по-интегриран модел на трансгранични грижи. Необходими са нов тласък и дългосрочна визия, за да се превърнат трансграничните територии в двигатели на солидарност и сътрудничество в областта на здравето. Когато държавите членки имат обща сухопътна граница, предотвратяването, подготвеността и планирането на ответни действия следва да включват познаването на структурите и персонала в областта на общественото здравеопазване в съседната държава и провеждането на съвместни трансгранични учения. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Пандемията увеличи драстично равнищата на бедност и задълбочи съществуващите преди това неравенства, особено в държавите членки, които бяха силно засегнати от икономическата криза през предходното десетилетие. Здравната криза засегна силно икономиката, пазара на труда и социалното сближаване. Значителните последици за пазара на труда са увеличаването на безработицата, замразяването на наемането на работна ръка, липсата на създаване на нови работни места и намаляването на работното време. Данните на Евростат показват очевидно въздействие върху равнището на безработицата в ЕС поради пандемията, като прогнозата е влощаването да продължи през следващите години. През октомври 2020 г. равнището на безработицата е било 7,6 % — увеличение спрямо 6,6 % през ноември 2019 г. За младите хора положението е още по-лошо, като безработицата е скочила от 14,9 % на 17,7 % между ноември 2019 г. и ноември 2020 г. (6). Следва да се отбележи, че член 31, параграф 1 от Хартата на основните права на Европейския съюз гласи, че „всеки работник има право на условия на труд, които опазват неговото здраве и сигурност и зачитат достойнството му“. В член 3, параграф 3 от ДЕС също се посочва целта за пълна заетост. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Съществуващите системи на здравеопазване в целия ЕС — не на последно място тези в държавите членки, които бяха засегнати от политики на строги икономии, продължаващ недостиг на инвестиции и големи съкращения на публичните разходи през предходното десетилетие — не можаха да реагират ефективно на големия натиск, причинен от пандемията от COVID-19. Тази пандемия подчерта недостатъците в здравните системи в цяла Европа и необходимостта да променим мисленето си за здравеопазването. Здравеопазването не може да бъде третирано като стока. Равният достъп до лечение, увеличаването на персонала в здравния сектор и по-добрите условия за здравните работници трябва да станат приоритет. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Координираната стратегия на ЕС за ваксиниране и съвместното възлагане на обществени поръчки за ваксини се оказаха недостатъчни. ЕС все още изпитва и затруднения с производствения капацитет, което води до ненужна загуба на човешки живот. ЕИСК призовава за задълбочен преглед на централната система на ЕС за покупки на ваксини срещу COVID-19. След като пандемията приключи, би било полезно да се види как е протекло централното закупуване, какво работи и какво би могло да се подобри. Изключително важно е да извлечем всички възможни поуки от настоящата ситуация и да ги имаме предвид в бъдещото ни планиране. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | По време на пандемията гражданското общество и социалните партньори изиграха решаваща роля в защитата и насърчаването на правата. Организациите на гражданското общество и социалните партньори следва да играят централна роля в определянето и изпълнението на всички бъдещи действия, насочени към подобряване на здравето на най-засегнатите от COVID-19 европейски граждани — възрастните хора, по-специално тези, които живеят в домове за медико-социални грижи, бездомните, живеещите в бедност лица, хората с увреждания, хронично болните, мигрантите, бежанците, етническите малцинства и общността на ЛГБТИ. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Пандемията разкри, че много хора все още не са защитени от дискриминация в ЕС или нямат достъп до информация за общественото здраве или до основно здравеопазване. Освен това наблюдавахме ръста на т.нар. „медицински пустини“ (7). Съгласно Договорите на ЕС хората също не следва да са подложени на дискриминация. Понастоящем защитата срещу дискриминация на равнище ЕС в областта на здравеопазването не обхваща всички области. Неприемането от страна на Съвета на Директивата за равното третиране, публикувана през 2008 г., означава, че защитата срещу дискриминация в здравеопазването все още не е гарантирана например въз основа на възраст, увреждане, пол или сексуална ориентация. Това стана ясно по време на пандемията. Трябва да се обърне внимание на пропуските в услугите, достъпа и защитата от дискриминация в ЕС. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | ЕИСК желае да изпълнява ролята на централно координационно звено за участието на организациите на гражданското общество в процесите на Европейския здравен съюз, като обедини представители от институциите на ЕС, държавите членки и организациите на гражданското общество както на равнището на Съюза, така и на национално равнище. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | „Европейският здравен съюз“ е важно ново развитие. Той трябва да допринесе за подобряване на достъпа до здравеопазване и за безопасността и благополучието на хората, които живеят в ЕС, ще засили признанието за ангажимента на Съюза да служи на своите граждани и по този начин ще защити държавите членки срещу заплахите от увеличаващия се национализъм и популизъм. Ето защо темата следва да бъде включена в Конференцията за бъдещето на Европа. За тази цел ЕИСК обръща внимание на препоръките в доклада на Комисията на високо равнище на -СЗО за заетостта в областта на здравеопазването и икономическия растеж „Working for health and growth: investing in the health workforce“ („В подкрепа на здравето и растежа: инвестиране в здравните работници“) и на петгодишния план за действие за заетост в здравеопазването и приобщаващ икономически растеж (2017—2021 г.), които следва да бъдат изпълнени като част от подобряването на подготвеността на ЕС за бъдещи извънредни ситуации в областта на здравеопазването. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Истински и приобщаващ Европейски здравен съюз не може да бъде постигнат само с предложените мерки. Той не трябва да се ограничава само с управление на кризи, а в крайна сметка да се стреми към Европа, в която всеки има най-високия постижим здравен стандарт с равен достъп до висококачествено лечение. Той следва да постави началото на системна промяна, за да бъде по-добре подготвен не само за следващата пандемия, но и за други трансгранични здравни предизвикателства като антимикробната резистентност, затлъстяването и епидемиите от незаразни болести, засягащи всички европейски държави. Следва също така да възприеме подхода „едно здраве“, като работи върху връзката между благосъстоянието на хората, животните и околната среда, за да се запази нашето здраве. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Като се има предвид, че в много държави членки местните или регионалните власти отговарят за превенцията и предоставянето на здравни услуги, от първостепенна важност е в пакета на ЕС в областта на здравето да се предвижда многостепенно управление, което включва в пълна степен местните и регионалните власти, организациите за действие в извънредни ситуации и доставчиците на услуги. Трябва да бъде ясно, че в случай на сериозен инцидент в областта на здравето, местните власти ще имат жизненоважна роля в предаването на информация и данни и в съобщаването за наличието на болнични легла, медицински сестри и животоспасяващи изделия и лекарства в техния район. Тази информация трябва да се събира централно на равнището на ЕС, а в случая на граничните райони солидарността следва да се проявява между държавите членки в подпомагането на съседните региони и държавите в процес на присъединяване към ЕС, които са надхвърлили капацитета за предоставяне на спешно здравно обслужване. В някои държави членки здравните услуги се предоставят от предприятия от социалната икономика с нестопанска цел, каквито са например взаимоспомагателните здравни каси. Във всички държави членки следва да има подходящи правни и финансови рамки за тези услуги, за да се гарантира пряко участие в мерките на ЕС, лоялна конкуренция и сближаване във възходяща посока по отношение на качеството и достъпността, като същевременно се гарантира запазването на принципа на здравеопазването като обществено благо. Освен това, като взема предвид своето становище „Към европейска правна рамка, пригодена за предприятията от социалната икономика“, ЕИСК предлага в правото на ЕС да се въведе правна рамка, подходяща за по-добро признаване на предприятията от социалната икономика. Следва да се гарантира, че централният екип за събиране на данни на ЕС може да достигне директно, бързо и по цифровизиран начин до всички заинтересовани страни в държавите членки, за да се оптимизира точността на събраните данни и качеството на координирания отговор на Съюза. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | ЕС следва също така да обърне по-специално внимание на наемането, задържането и условията на труд на здравните и социалните работници. Безопасността на здравните и социалните работници също следва да се превърне в приоритет, предвид броя на наблюдаваните по време на пандемията смъртни случаи. Освен това ЕС следва да събира подходящи и прозрачни данни за въздействието на COVID-19 върху здравните и социалните работници. Това ще позволи на ЕС и на държавите членки да направят по-точна оценка на дългосрочните последици от COVID-19 и да разработят мерки, за да гарантират по-добрата подготвеност на здравните системи за бъдещи извънредни ситуации в областта на здравеопазването. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Изглежда има припокриване между целите на различните регламенти. Не е ясно как ще се приложи на практика разпределянето на отговорностите. Липсва яснота за това коя агенция или орган ще бъдат водещи по отношение на припокриващите се действия, което ще може да доведе до объркване и неефикасност в усилията на ЕС за координация. Този момент трябва да бъде изяснен. Тъй като припокриванията между различните регламенти остават трябва да се положат усилия да се осигури общ набор от определения за всички използвани термини, като например какво представлява „криза, засягаща общественото здраве“. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Пандемията от COVID-19 привлече вниманието към разпокъсаността на структурата на ЕС в областта на здравето и необходимостта от засилване на ролята на всички съответни европейски агенции. Въпреки финансирането от ЕС инвестициите все още не са достатъчни предвид мащаба на предизвикателствата, в т.ч. превенцията. ЕИСК изразява съжаление и за това, че инвестициите в здравето по линия на Механизма за възстановяване и устойчивост бяха намалени в сравнение с предложението на ЕК. Според нас това е голяма грешка. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | ЕИСК призовава за предпазливост при предприемането на действия по предложенията в рамките на пакета. Въпреки че като цяло подкрепя пакета от регламенти, ЕИСК очаква да бъде направена оценка на положението и адекватността на пакета от регламенти, след като пандемията приключи и получим по-ясна картина на въздействието. |
| --- | --- |

2.20.

3.   Регламент на ЕС относно сериозните трансгранични заплахи за здравето

| 3.1. | ЕИСК приветства този регламент, който ще доведе до създаването на по-здрава и по-всеобхватна правна рамка, позволяваща на Съюза да се подготви по-добре и да реагира бързо на трансграничните заплахи за здравето. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Комитетът счита, че настоящите механизми за координация се оказаха в голяма степен недостатъчни за овладяване на пандемията от COVID-19 и за защита на живеещите в ЕС хора, поради следните причини: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Настоящите договорености за здравна сигурност, основани на Системата за ранно предупреждение и реагиране (СРПР) и обмена на информация и сътрудничеството в рамките на Комитета за здравна сигурност, биха могли да допринесат само в малка степен за навременен общ отговор на равнище ЕС, за координиране на ключовите аспекти на комуникацията във връзка с риска или за гарантиране на солидарност между държавите членки. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Подходът към ограничаването на вируса беше разпокъсан, което подкопа способността на Европа да предотврати неговото разпространение. В твърде много държави членки мерките не бяха въведени съгласно научните становища. Видяхме как това се отрази върху процента на заразяване в държавите, които се забавиха с приемането на превантивни мерки, не наложиха ограничителни мерки или избраха подход за постигане на „колективен имунитет“. Не бяха взети предвид в достатъчна степен специфичните географски характеристики на държавите членки, като например общи граници с държави с висок процент на заразяване или държави със значителен поток от мигранти и бежанци. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Лицата в заведения за институционална грижа се оказаха особено податливи на заразяване и при тях броят на смъртните случаи беше непропорционално голям. Наличните данни например показват, че сред хората в институционална среда са отчетени и все още се отчитат най-високите нива на заразяване и смъртност от COVID-19 В Словения например 81 % от свързаните с COVID-19 смъртни случаи са сред лицата, живеещи в домове за стари хора (8). Вирусът имаше опустошително въздействие в тази среда и бъдещите действия на ЕС относно здравната сигурност следва изцяло да преодолеят този пропуск. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Когато капацитетът на отделенията за първична и спешна помощ се изчерпа, лицата в най-голям риск от заразяване и сериозни последици за здравето бяха първите, на които беше отказано лечение в рамките на системите за триаж. Възрастните хора и хората с увреждания бяха особено изложени на риск да им бъде отказано спешно лечение. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | В началото на пандемията се наблюдаваше сериозен недостиг на лични предпазни средства (ЛПС) и медицинско оборудване. Пандемията разкри пукнатини в европейската солидарност, като някои държави членки възпрепятстваха износа на ЛПС или апарати за вентилация в други държави членки, които имаха крайна нужда от тях. Като значителен проблем се открои и липсата на централна оценка на равнище ЕС на здравните технологии за фармацевтични продукти и медицински изделия. Това са проблеми, пред които ЕС никога не трябва да се изправя отново. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Липсваха подробни данни за най-засегнатите от COVID-19 групи, което затрудни опитите за идентифициране и защита на най-изложените на риск лица. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Несъгласуваната комуникация с обществеността и заинтересованите страни, като например здравните специалисти в целия ЕС, както и между държавите членки, оказа отрицателно въздействие върху ефективността на реакцията от гледна точка на общественото здраве. Нямаше и ефективно прилагане на средства за електронно здравеопазване в ЕС и на нови технологии с изкуствен интелект. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.3. | ЕИСК счита, че регламентът на ЕС относно сериозните трансгранични заплахи за здравето би могъл да помогне за намаляване на такива проблеми по време на бъдещи здравни кризи в ЕС чрез: |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | установяване на процедура за съвместно възлагане на обществени поръчки в ЕС и предвиждане на създаването на стратегически запаси чрез резерва на схемата rescEU, за да се допринесе за намаляване на подобен недостиг по време на бъдещи здравни кризи в ЕС. Ще бъде особено важно да се осигурят лекарства, които могат да се използват от цялото население, а в случаите, когато определени групи ще се нуждаят от адаптирани или алтернативни форми на лечение поради своята възраст, биологичен и социален пол, състояние или увреждане, това да се взема изцяло предвид. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Създаване на всеобхватна законодателна рамка за управление и ефективно изпълнение на действията на равнището на Съюза по отношение на готовността, надзора, оценката на риска, ранното предупреждение и реакцията. Подготовката за защита на високорисковите групи следва да започне незабавно, особено по отношение на лицата, които живеят в групи и в институции, където беше доказано, че е много трудно да се защитят в достатъчна степен живеещите там и да се зачитат техните права, както и да се гарантират здравословни и безопасни условия на труд и подходящо равнище на персонала както в сектора на здравеопазването, така и в сектора на грижите. В този регламент следва също така да се предвиди по-ефективен мониторинг на недостига на здравни работници и работници, полагащи грижи, за да се помогне на държавите членки, Европейската комисия и националните и европейските социални партньори да обмислят решения, които да направят работата в сектора по-привлекателна и по този начин да подобрят набирането и задържането на работа. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Мобилизиране на научен експертен опит и интердисциплинарен диалог по координиран начин. ЕИСК счита, че това следва да бъде направено паралелно с експертния опит на гражданското общество, по-специално на организациите, които представляват групи във висок риск по време на пандемия като възрастните хора, бездомните, лицата от етнически малцинства и хората с увреждания. Следва да се включат и секторът на здравеопазването, изследователи и други съответни участници, включително предприятия от социалната икономика. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Даване на възможност на Комитета на ЕС за здравна сигурност (КЗС) да предоставя насоки при приемането на общи мерки на равнището на ЕС за справяне с бъдеща трансгранична заплаха за здравето. Следва да се проведат консултации с европейските социални партньори в сектора на здравеопазването (като например Европейския комитет за социален диалог в сектора на здравеопазването) и те да бъдат включени в управлението на комитета. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Улесняване на докладването на данни от здравните системи и други съответни данни за управлението на трансгранични заплахи. Това събиране на данни трябва да е в подробен формат, за да се осигури по-ясно разбиране в рамките на Съюза кои групи са изложени на най-голям риск и са най-засегнати от заплахи за здравето. Данните следва да отчитат пол, възраст, етническа принадлежност, миграционен произход, увреждане и хронично заболяване. Следва също така да се съобщават данни за предлагането на специалисти в областта на здравеопазването и социалните грижи, запасите от лекарства, медицински изделия и лични предпазни средства, капацитета за интензивни грижи, леглата в интензивните отделения и използваните легла, апаратите за вентилация и използваните апарати за вентилация, капацитета за тестване и извършените тестове, както и данни за осигуряването на ресурси за публичните здравни служби, за да се гарантира адекватна, съобразена с нуждите- численост на персонала, по-специално за равнището на персонала на глава от населението за социалната медицина. Важно е също така да се събере информация относно приобщаващия характер на националните системи за здравеопазване, за да се гарантира по-равнопоставен достъп. Тези данни следва да се използват за приемане на препоръки, включително относно съотношенията на ресурсите на единица от населението, в т.ч. броя на специалистите в областта на здравеопазването и социалните услуги, разработени въз основа на добри практики и оценки на политиката. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Създаване на нови мрежи от лаборатории на ЕС. Следва да се обърне внимание на това как да се гарантира, че медицинските иновации и реакции са достъпни за всички, независимо от държавата членка или региона на пребиваване, и как да се направят финансово достъпни за всички. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Предлагане на програми за обучение на специалисти, които следва да отчитат и конкретните нужди на различните профили на пациентите, здравните работници и работниците, полагащи грижи, и преминаването към електронно здравеопазване и телемедицина. По време на пандемията от COVID-19 видяхме, че възрастта и наличието на различни състояния и увреждания имат огромно въздействие върху риска от тежки симптоми и смъртни случаи. От решаващо значение по отношение на хората с увреждания и по-специално с хронични заболявания е специалистите да разбират как правилно да консултират пациентите, да зачитат свободната воля на всички и да гарантират, че никой не е принуждаван да се лекува. Обучението следва да бъде в съответствие с подхода „Едно здраве“. Освен това в граничните региони следва да се насърчават съвместните трансгранични учения и познаването на системите за обществено здравеопазване. |
| --- | --- |

3.3.7.

4.   Европейски център за профилактика и контрол върху заболяванията

| 4.1. | ЕИСК приветства укрепването на мандата на Европейски център за профилактика и контрол върху заболяванията („Центъра“) по отношение на надзора, готовността, ранното предупреждение и реакцията като част от подсилена рамка на ЕС за здравна сигурност. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Продължаването и разширяването на мандата на Центъра идва в подходящ момент, и ако има успех, ще бъде градивен елемент, който ще даде възможност на Съюза да се справи по-добре с пандемията от COVID-19. Той има също така потенциала да преодолее слабостите, които пандемията открои в областта на общественото здраве и реакцията при здравни кризи на равнището на ЕС и на национално равнище. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК счита, че Центърът не разполагаше с мандата, механизмите или ресурсите, необходими за отговор на пандемията от COVID-19 по един последователен и ефективен начин. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Принципът на субсидиарност се прилага за националните въпроси в областта на общественото здраве. В нашия Съюз, който включва значително движение на хора и стоки през границите, обаче всички заразни болести потенциално са трансгранични заплахи за здравето, които се нуждаят от надзор, подготвеност, оценка на риска, ранно предупреждение и реакция на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Пандемията разкри токсичната връзка между заразните и незаразните болести. По-голямата част от смъртните случаи, причинени от COVID-19, са свързани със съпътстващи и вече съществуващи заболявания а достъпът на пациентите с хронични заболявания до лечение беше отрицателно засегнат от пандемията. Поради това механизмът за реагиране при кризи и Европейският здравен съюз следва да включват и незаразните болести. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Във външната оценка на Центъра, публикувана през септември 2019 г., беше акцентирано върху ефективни начини за укрепването му. В оценката се подчертава необходимостта от засилване на значението за държавите членки и от съсредоточаване върху преодоляването на структурните пропуски и недостатъци в системите за обществено здравеопазване на държавите членки, които засягат способността им да допринасят ефективно и да се възползват оптимално от дейностите на ECDC. В оценката се посочва, че е необходимо мандатът на Центъра да се преразгледа и разшири и да се измени действащият регламент. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК отбелязва, че опазването на здравето е от основно значение за защитата на правата на човека. Липсата на адекватно проучване относно заплахите за здравето, на подготвеност, предупреждение и отговор по време на пандемията, на които все още сме свидетели, подкопава правата на човека, по-специално правото на здраве, и води до неравенства. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | В предложението са включени важни подобрения в капацитета на Центъра:






  — | подобрената възможност за наблюдение на здравната ситуация ще бъде засилена въз основа на цифровизирани системи за надзор; |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

подобрената възможност за наблюдение на здравната ситуация ще бъде засилена въз основа на цифровизирани системи за надзор;

| — | повишена готовност в държавите членки чрез разработване на национални планове за предотвратяване и реакция и укрепване на капацитета за интегрирана бърза реакция в областта на здравето; |
| --- | --- |

—

повишена готовност в държавите членки чрез разработване на национални планове за предотвратяване и реакция и укрепване на капацитета за интегрирана бърза реакция в областта на здравето;

| — | засилени мерки за контрол на епидемиите и огнищата чрез задължителни препоръки за управление на риска; |
| --- | --- |

—

засилени мерки за контрол на епидемиите и огнищата чрез задължителни препоръки за управление на риска;

| — | разширяване на капацитета за мобилизиране и разгръщане на Работната група на ЕС по въпросите на здравеопазването; |
| --- | --- |

—

разширяване на капацитета за мобилизиране и разгръщане на Работната група на ЕС по въпросите на здравеопазването;

| — | осъществяване на мониторинг и оценка на капацитета на здравните системи за диагностика, профилактика и лечение на конкретни заразни и незаразни болести; |
| --- | --- |

—

осъществяване на мониторинг и оценка на капацитета на здравните системи за диагностика, профилактика и лечение на конкретни заразни и незаразни болести;

| — | повишаване на капацитета за определяне на най-рисковите групи от населението, нуждаещи се от целенасочени мерки за реакция; |
| --- | --- |

—

повишаване на капацитета за определяне на най-рисковите групи от населението, нуждаещи се от целенасочени мерки за реакция;

| — | укрепване на връзките между научните изследвания, подготвеността и реакцията и осъществяване на връзка по отношение на политиката между общностите в областта на общественото здраве и научните изследвания; |
| --- | --- |

—

укрепване на връзките между научните изследвания, подготвеността и реакцията и осъществяване на връзка по отношение на политиката между общностите в областта на общественото здраве и научните изследвания;

| — | изграждане на компетентности за защита на здравето чрез координиране на нова мрежа от референтни лаборатории на Съюза и на нова мрежа от национални служби, подкрепящи кръвопреливането, трансплантацията и медицински асистираната репродукция; |
| --- | --- |

—

изграждане на компетентности за защита на здравето чрез координиране на нова мрежа от референтни лаборатории на Съюза и на нова мрежа от национални служби, подкрепящи кръвопреливането, трансплантацията и медицински асистираната репродукция;

| — | разширяване на работата по заразните болести; |
| --- | --- |

—

разширяване на работата по заразните болести;

| — | принос към ангажимента на ЕС за глобална здравна сигурност и подготвеност. |
| --- | --- |

—

принос към ангажимента на ЕС за глобална здравна сигурност и подготвеност.

| 4.9. | ЕИСК многократно е призовавал за увеличаване на инвестициите в общественото здраве в ЕС. За тази цел, чрез укрепването на мандата на Центъра, ще бъде важно да се има предвид следното: |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Центърът следва да има мандата и ресурсите да се справи с неравенствата в областта на здравето и да гарантира, че реакциите на ЕС по отношение на здравето са насочени към класифицираните като най-високорискови лица от мултидисциплинарни научни експерти. Установяването на лицата в най-висок риск следва да се основава на качествени подробни данни, които включват тези части от населението. В него пълноценно следва да участват гражданското общество, социалните партньори, доставчиците на услуги и членовете на най-засегнатите общности. Координацията между системите за обществено здравеопазване, медицинските специалисти и гражданското общество, включително социалните партньори и предприятията от социалната икономика, работещи в областта на здравето, е от основно значение за споделянето на информация. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Здравето не е самостоятелен проблем. То е тясно свързано с достоен стандарт на живот, достоен труд, подходящо жилище и хранене и пълен набор от услуги и подпомагане. ЕС вече е поел ангажимент да постигне напредък в изграждането на социална Европа чрез Европейския стълб на социалните права. Центърът трябва също да бъде подготвен да прави оценки и изготвя препоръки към съответните структури на ЕС, като например тези, които наблюдават процеса на европейския семестър и обновения набор от социални показатели на стълба на социалните права на ЕС. В координация с тези структури той следва да може да насочва държавите членки относно социалните фактори, които влияят на здравето и как да се подобри здравето, като се обърне внимание на социалните фактори. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | На Центъра следва да се предоставят правомощия да осъществява мониторинг на инвестициите и да издава препоръки относно финансирането на медицинското наблюдение, оценката на риска, готовността и реакцията както на равнище ЕС, така и на национално равнище. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | ECDC и националните центрове за контрол на заболяванията следва да си сътрудничат в систематичния мониторинг. Те следва заедно да следят кои са най-засегнатите от заплахи за здравето групи, да откриват случаите и основните източници на зараза, да определят тенденциите и да дават препоръки. |
| --- | --- |

4.9.4.

5.   Регламент на ЕС относно засилена роля на Европейската агенция по лекарствата

| 5.1. | ЕИСК приветства възобновената роля на Европейската агенция по лекарствата (ЕМА) и повишения ѝ капацитет за намаляване на недостига на лекарства и медицински изделия в целия ЕС. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Комитетът счита, че настоящата роля на ЕМА беше недостатъчна за справяне с предизвикателствата, породени от пандемията от COVID-19, особено предвид това че по-специално в началото пандемията в ЕС имаше сериозен недостиг на животоспасяващо медицинско оборудване като апарати за вентилация. Недостигът беше особено осезаем в някои държави членки и липсваше достатъчно координация за справедливо разпределяне на изделията и ЛПС в целия Съюз. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Възобновената роля и повишеният капацитет на ЕМА, които ще бъдат активирани в случай на друга здравна криза на равнището на ЕС, ще спомогнат за намаляване на проблемите, наблюдавани по време на пандемията от COVID-19, чрез: |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | създаване на Ръководна група за лекарствата и на Ръководна група за медицинските изделия, които ще докладват на ЕС и на държавите членки за недостиг или рисковете от бъдещ недостиг. Ръководните групи, съставени от експерти от целия ЕС, за да предлагат координиран подход, следва да включват специалисти, специализирани в адаптирано медицинско лечение за лицата, които са в по-голям риск от усложнения със здравето по време на пандемии като тази, която преживяваме в момента. Разбира се, това ще зависи от вида на здравната криза, през която преминава ЕС, но най-често ще изисква знания за адаптирано лечение съобразно с биологичния и социалния пол за възрастните хора, хората с увреждания и лицата със сериозни здравословни проблеми. Организациите на гражданското общество следва също да участват и с тях да се провеждат пълноценни консултации. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Реагиране преди наличието на недостиг и откриване на потенциален недостиг. Така трябва да се постъпва не само за най-често използваните лекарства на пазара в ЕС, но и за да се гарантира постоянната наличност на лекарства и медицински изделия за по-редки заболявания, за да се осигури наличието им във всички държави членки и навсякъде, когато са необходими. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Координиране на проучвания заедно с Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC), за да се наблюдава ефикасността и безопасността на ваксините, и улесняване на „периодичен преглед“, при който работна група ще разглежда постъпващите данни от клинични изпитвания в реално време с цел ускоряване на процеса. Тази работна група ще предоставя и научни консултации относно проекти за клинични изпитвания на лекарства и ваксини. При упражняването на тези функции работната група следва да насърчава определянето на клинично най-значимите цели за ефективност на лекарствените продукти, които да бъдат измервани в клинични изпитвания. Агенцията вече предоставя научни консултации, но сега това ще се прави по-бързо в рамките на 20 дни и безплатно. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.4. | Бъдещите дейности на ЕМА включват редица предизвикателства. Агенцията трябва да гарантира, че доставката на лекарства и медицински изделия в целия ЕС е не само последователна и достатъчна, но и че има наличие на запаси, които са финансово достъпни за гражданите. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | В момента най-голямото предизвикателство е разгръщането на процеса на ваксинация срещу COVID-19. За съжаление в стратегията на ЕС за ваксинация някои високорискови групи не се споменават сред имащите право на бърза ваксинация, като например хората с увреждания и лицата с хронични заболявания. Редът за лечение следва да се определя чрез мултидисциплинарен научен анализ, който отчита дискриминацията и излагането на групи от хора на вируса. Ваксината следва да се третира като обществено благо и поради това е особено важно да се гарантира, че своевременното поставяне на ваксините на населението не се затруднява от ограничения, свързани със съображения като правата върху интелектуалната собственост. Спасяването на човешки живот винаги трябва да бъде основен приоритет за ЕС. Поради това е жизненоважно ЕК да гарантира, че Европа продължава да бъде водещият континент по отношение на/в разработването на ваксини. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | По време на пандемията от COVID-19 EMA обменя активно данни за одобрените ваксини и лекарства и информация за провеждането на дейностите на Агенцията. EMA също така обясни на обществеността регулаторните процеси. Това равнище на прозрачност се счита за изключително полезно и следва да се гарантира и в бъдеще. За тази цел регламентът следва да включва разпоредба, съгласно която всички данни от клинични изпитвания, въз основа на които Агенцията разрешава лекарства или ваксини, следва да бъдат публикувани, както и протоколите от клинични изпитвания, за които Агенцията предоставя съвети, в съответствие с Регламента за клиничните изпитвания. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ЕИСК насърчава ЕМА да работи със заинтересованите страни в областта на здравето, за да установи европейски модел за справедливо, отговорно и прозрачно ценообразуване на лекарствата и за достъпни фармацевтични иновации. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Европейски орган за реакция при извънредни здравни ситуации

| 6.1. | ЕС планира създаването на Европейски орган за реакция при извънредни здравни ситуации (HERA). Предвижда се законодателното предложение за създаването на органа да бъде публикувано през четвъртото тримесечие на 2021 г., но проектът за HERA вече беше представен в неотдавна публикуваната Фармацевтична стратегия за Европа. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Планът е HERA да запълни един сериозен дефицит в инфраструктурата на ЕС за готовност и реакция при кризи. Той ще засили координацията между държавите членки чрез разработване на стратегически инвестиции за научни изследвания, развойна дейност, производство, внедряване, разпространение и използване на медицински мерки за противодействие. За да се постигне това, HERA ще помога на ЕС да реагира по-добре на възникващите потребности в областта на здравето чрез:






  — | прогнозиране на конкретните заплахи и чрез далновидно проследяване на перспективни научни разработки — създаване на благоприятни условия за развитието на технологиите. Това ще изисква значително ниво на контакти с групи на гражданското общество, представляващи хората, които обикновено са изложени на по-голям риск по време на извънредни здравни ситуации, за да се преценят начините, по които евентуалните заплахи биха могли да имат непропорционални последици за тях; |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

прогнозиране на конкретните заплахи и чрез далновидно проследяване на перспективни научни разработки — създаване на благоприятни условия за развитието на технологиите. Това ще изисква значително ниво на контакти с групи на гражданското общество, представляващи хората, които обикновено са изложени на по-голям риск по време на извънредни здравни ситуации, за да се преценят начините, по които евентуалните заплахи биха могли да имат непропорционални последици за тях;

| — | определяне на случаите на недостиг на инвестиции в ключови мерки за противодействие, включително разработването на иновативни антимикробни средства, и предлагане на решения; |
| --- | --- |

—

определяне на случаите на недостиг на инвестиции в ключови мерки за противодействие, включително разработването на иновативни антимикробни средства, и предлагане на решения;

| — | мониторинг и окрупняване на производствения капацитет, нуждите от суровини и наличностите, което ще донесе решение за проблемните точки по веригата на доставки; |
| --- | --- |

—

мониторинг и окрупняване на производствения капацитет, нуждите от суровини и наличностите, което ще донесе решение за проблемните точки по веригата на доставки;

| — | подкрепа за разработването на междусекторни технологични решения, като например технологии за платформи за създаване на ваксини, които помагат за разработването на планове за подготовка и реагиране при бъдещи заплахи за общественото здраве; |
| --- | --- |

—

подкрепа за разработването на междусекторни технологични решения, като например технологии за платформи за създаване на ваксини, които помагат за разработването на планове за подготовка и реагиране при бъдещи заплахи за общественото здраве;

| — | разработване на конкретни мерки за противодействие, включително чрез научни изследвания, клинични изпитвания и инфраструктура за данни. |
| --- | --- |

—

разработване на конкретни мерки за противодействие, включително чрез научни изследвания, клинични изпитвания и инфраструктура за данни.

| 6.3. | ЕИСК повдига въпроса за припокриването между целите, предвидени по линия на HERA, и тези по линия на ECDC, EMA и Регламента относно сериозните трансгранични заплахи за здравето. Изглежда, че въпросите за готовността при кризи, научните изследвания, данните и координираното разпределение на лекарства и медицински изделия са обхванати в горепосочените регламенти. Поради това добавената стойност на HERA изглежда неясна и вероятно дори има риск от размиване на границите между това кой орган за коя област от координацията в областта на здравеопазването отговаря. Например не е ясно дали препоръките на HERA ще имат предимство пред препоръките, идващи от ЕМА, в случай на обявяване на епидемия в ЕС. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | HERA следва да бъде изцяло публична организация с ясна мисия в областта на общественото здраве, която не трябва да се смесва с области на промишлената политика, да бъде в състояние да упражнява независима от фармацевтичната промишленост преценка и да разработва решения, които се ръководят от общественото здраве (например в областта на борбата с антимикробната резистентност). HERA следва да разполага със значителен бюджет, който да осигури независимо дългосрочно планиране. В правните текстове, уреждащи функционирането на HERA, следва да се предвиди разумна ценова клауза. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Това, което може да се разглежда като добавена стойност на HERA, обаче е координационната роля за производството на медицинско и защитно оборудване, както и на лекарства. Мониторингът и окрупняването на производствения капацитет, нуждите от суровини и наличностите също са области, в които работата на HERA ще се отличава в сравнение с тази на EMA и ECDC. HERA ще бъде успех само ако е силна, независима и прозрачна публична агенция. Общественият интерес следва да бъде в основата на този орган и да намери израз в неговите приоритети, управление и действия. Осигуряването на по-добра разбивка на данните за уязвимите групи ще бъде предпоставка за борба с неравнопоставеността в здравеопазването. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | ЕИСК счита, че има нерешени въпроси, за които на HERA логично би могло да се възложи правомощието да наблюдава, и които все още не са споменати в нито едно от предишните съобщения. HERA е чудесна възможност за надграждане върху високите постижения на европейската наука, за извличане на поуки от продължаващата криза и за гарантиране, че публичният сектор действа като разумен инвеститор, който насочва значими, съобразени с нуждите на общественото здраве иновации. В светлината на дублирането с дейността на други органи, би могло да е полезно да се адаптират обхватът и отговорностите на HERA, за да включват: |
| --- | --- |

6.6.

| 6.6.1. | Координиране на работна група на ЕС със специален акцент върху въздействието, което извънредните здравни ситуации имат върху високорисковите социални групи, както и върху здравните работници и работниците, полагащи грижи. Тази работна група може да се съсредоточи, макар и не изключително, върху възрастните хора, лицата със здравословни проблеми и хората с увреждания. |
| --- | --- |

6.6.1.

| 6.6.2. | Акцент върху недискриминацията в отговора на ЕС на бъдещи пандемии, гарантиране, че превантивните мерки, спешната медицинска помощ и лечение са достъпни за всички, включително за бездомните, пътуващите общности и лицата без документи, пребиваващи в ЕС, като всички те са изложени на риск от пренебрегване по време на обществения отговор на здравни кризи. |
| --- | --- |

6.6.2.

| 6.6.3. | Комуникационни кампании по време на извънредни здравни ситуации, за да се гарантира, че хората разбират по-добре как да се предпазват, как трябва да променят ежедневните си дейности, за да останат в безопасност, и дали и кога има лечение и как да получат достъп до него. Тази комуникация трябва да бъде отправена към всички и достъпна за всички/общодостъпна и да отчита конкретните потребности на високорисковите групи като възрастните хора, лицата със здравословни проблеми и хората с увреждания. По време на продължаващата пандемия от COVID-19 тази комуникация до голяма степен зависи от работата на организациите на гражданското общество. Поради това с тях следва да се провеждат консултации при тази дейност. |
| --- | --- |

6.6.3.

| 6.6.4. | Управленската структура на HERA следва да бъде прозрачна и балансирана, да включва организации на пациентите и организации в областта на общественото здраве, гражданското общество и социалните партньори, както и представители на научноизследователската общност. Въпреки че промишлените отрасли ще бъдат важни партньори, те не следва да бъдат част от управленската структура на тази нова публична организация. Определянето на глобалните неудовлетворени потребности ще се извършва само от сектора на общественото здравеопазване и целта ще бъде да започне разработването на нови продукти, които да бъдат пуснати на пазара. |
| --- | --- |

6.6.4.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Общественото мнение в ЕС по време на кризата с коронавируса 3 (europa.eu).

1

(2)  ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 40; ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 1.

2

(3)  Policy & practice: Commercial determinants of health and sport.

3

(4)  ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 251; ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 150; ОВ C 242, 23.7.2015 г., стр. 48; ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 160; ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 1; ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 40.

4

(5)  Резолюция на ЕИСК (ОВ C 311, 18.9.2020 г., стр. 1).

5

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/en/web/products-euro-indicators/-/3-08012021-ap

6

(7)  https://www.aim-mutual.org/mediaroom/tackling-medical-deserts-across-the-eu/

7

(8)  A. Comas-Herrera et al., Mortality associated with COVID-19 outbreaks in care homes: early international evidence (Свързана с епидемични взривове от COVID-19 смъртност в домовете за стари хора: първоначални международни данни), (май 2020 г.).

8

Mortality associated with COVID-19 outbreaks in care homes: early international evidence (Свързана с епидемични взривове от COVID-19 смъртност в домовете за стари хора: първоначални международни данни)

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/121

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съюз на равенство: План за действие на ЕС за борба с расизма за периода 2020—2025 г.“

[COM(2020) 565 final]

(2021/C 286/21)

Докладчик:
  Cristian PÎRVULESCU

| Консултация | Европейска комисия, 27.11.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Бюрото | 1.12.2020 г. |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 16.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 192/2/9 |

Консултация

Европейска комисия, 27.11.2020 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Бюрото

1.12.2020 г.

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

16.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

192/2/9

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложения от Европейската комисия план за действие на ЕС за борба с расизма за периода 2020—2025 г. и изразява надежда, че той ще помогне на институциите както на ЕС, така и на държавите членки да подновят усилията си за борба с расизма и другите форми на структурна дискриминация. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Планът е актуален и своевременен. Развитието на епидемиологичната криза с COVID-19 създаде нови предизвикателства по отношение на приобщаването и насърчаването на многообразието. Вече маргинализирани групи, като например мигрантите, преживяват големи трудности от медицинско, социално и икономическо естество. По време на криза се наблюдава тенденция за още по-силни дискриминационни нагласи и действия. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Още преди кризата с COVID-19 положението на малцинствата и уязвимите групи в ЕС се влошаваше. Антимигрантските нагласи станаха по-широкоразпространени, прокарвани от ръководени от електорални подбуди лидери и партии, подстрекаващи към антимюсюлмански, антиафрикански и антиазиатски настроения. Отдавна съществуващи малцинства, като например ромите, все повече са обект на омраза на расова основа. Безопасността за еврейското население в Европа все повече намалява, като се връщат болезнени спомени за ужасяващия антисемитизъм, поразил континента преди Втората световна война. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | На този фон целта на плана е да се рационализират законодателните, политическите и бюджетните действия. Въпреки че в него на едно място са събрани всички налични инструменти, на моменти изглежда, че му липсва амбиция и историческа дълбочина. Предвиденият в плана подход е твърде предпазлив, а положението по места се влошава бързо. ЕИСК би искал да подчертае, че действията за борба с дискриминацията, расизма, ксенофобията и други видове нетърпимост на европейско равнище са ясна отговорност, заложена в основополагащите документи на ЕС. Това не е въпрос на избор и разделението на отговорностите между органите на ЕС и националните органи не би трябвало да стане основание за самодоволство и бездействие. Конкретен проблем представлява въпросът как всички държави — членки на ЕС, да бъдат убедени да участват в това усилие и как да се гарантира активното сътрудничество на различните органи, институции и организации на национално равнище. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подкрепя изготвянето на ново законодателство с цел укрепване на ролята на националните органи по въпросите на равенството. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Освен това ЕИСК насърчава Съвета да приеме предложението на Комисията от 2008 г. за прилагане на принципа на равно третиране на лицата без оглед на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Необходима е всеобхватна оценка на прилагането на Рамковото решение относно борбата с расизма и ксенофобията, ключов законодателен акт, посредством наказателното право. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Онлайн пространството все повече измества традиционната публична сфера. То е и пространството, което някои лидери, групи и организации използват, за да насърчават расистки и дискриминационни нагласи. При разработването на политики и процедури би трябвало да се постави по-силен акцент върху организираното разпространение на изказвания, подбуждащи към омраза, и върху съответното справяне с това. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | За съжаление през последното десетилетие сме свидетели на откритото възприемане на идеи, символи и действия, произтичащи от европейския фашизъм между двете войни, от страна на значителен брой групи и организации. През последното десетилетие те се придвижиха от периферията на публичното пространство към неговия център, включително чрез мобилизиране онлайн. Те са насърчени и от политически развития извън Европа — правителства на големи държави, които възприемат националистически и консервативни позиции във вътрешната и външната политика. Към тази нова мобилизация трябва да се подходи по съответен начин, не само чрез законодателни и наказателни действия, които могат да бъдат приложени твърде късно, но и чрез преки и решителни действия за елиминиране на първопричините за радикализация в дясното политическо пространство. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК приветства Плана за действие относно Европейския стълб на социалните права, представен от Комисията, и изразява надежда, че той ще подкрепи силно равенството на пазара на труда, включително за хората с малцинствена расова или етническа принадлежност. Също така се надяваме, че социалните ангажименти на институциите на ЕС и на държавите членки ще бъдат запазени в трудните икономически времена вследствие на епидемията от COVID-19. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК очаква планираната за 2021 г. всеобхватна стратегия на Комисията относно правата на детето. Надяваме се, че в стратегията ще бъдат включени както действия за справяне с расизма и дискриминацията, така и връзки с политики и ресурси, които биха могли да смекчат отрицателните последици на епидемията и произтеклите от нея проблеми. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Необходимо е всеобхватно преосмисляне на политиката на ЕС и на държавите членки в областта на здравеопазването с цел гарантиране на достъп до висококачествени услуги за всички хора, и особено за тези от уязвими и малцинствени групи. Това включва по-добро финансиране на услугите, развиване на инфраструктурата за обществено здравеопазване във всички региони, по-специално в по-бедните райони, развиване на първичните здравни услуги и поставяне на нуждите и правата на пациентите в центъра на предоставянето на услуги. Би трябвало да се обърне специално внимание на правата, достойнството и благосъстоянието на възрастните граждани, които по време на пандемията от COVID-19 са в изолация в домове за полагане на грижи. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Историческите корени на расизма следва да бъдат предмет на подновен интерес и действия, по-специално в областта на образованието. С подкрепата на ЕС би трябвало да се разработят нови учебни програми и учебници и да се организират обучителни програми за учители и преподаватели. В средното и висшето образование би трябвало да се насърчава интердисциплинарен подход към общата европейска история и наследство. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК се присъединява към Комисията, която приканва всички държави членки да изготвят и приемат национални планове за действие за борба с расизма и расовата дискриминация. Едва около половината държави членки имат такива планове, което показва различно ниво на заинтересованост и ангажираност от страна на правителствата на отделните държави членки. ЕИСК очаква предвиденото за 2021 г. определяне на общи ръководни принципи за националните планове за действие и изразява готовност да допринесе за усилието. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК изразява надежда, че усилията от страна на бизнес организации и отделни дружества да създават и поддържат приобщаваща работна среда за своите служители, независимо от пол, расов или етнически произход, религия, възраст, увреждане или сексуална ориентация, ще бъдат укрепени допълнително. Приобщаващата работна среда включва също така реален социален диалог и солидно представителство на служителите. Очакваме с нетърпение Европейския месец на хартите на многообразието през май 2021 г. и стартирането на онлайн инструментариума, който да помага на дружествата да оценяват вътрешното си многообразие и стратегиите си за многообразие. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Финансирането за действия за борба с расизма и дискриминацията изглежда щедро. То включва многогодишната финансова рамка (МФР), новата програма „Граждани, равенство, права и ценности“, програмата „Хоризонт Европа“ и новия Механизъм за възстановяване и устойчивост. Въз основа на обща оценка на действията до момента изглежда, че правителствата на държавите членки проявяват ограничен интерес към достъпа до различни ресурси и работата за борба с расизма и дискриминацията. ЕИСК счита, че предоставянето на бюджетни средства само по себе си не е достатъчно и следва да се въведе система от стимули. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ЕИСК приветства намерението на Комисията да работи с европейските политически партии, Европейската мрежа за сътрудничество в областта на изборите, гражданското общество и академичните среди с цел подобряване на участието в рамките на Плана за действие за европейската демокрация. ЕИСК изразява готовност да допринася за работата и да представи собствената си гледна точка и експертните си знания и опит. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Той насърчава Комисията да интегрира по-добре различните планове, чиито цели и инструменти се припокриват значително. Предлагаме да се интегрират Планът за борба с расизма, стратегията за прилагане на Хартата на основните права, Планът за действие за демокрацията и Докладът относно върховенството на закона. Като се признава фактът, че тези планове представляват отделни области на политиката, следва да определим също и общите елементи и полезните взаимодействия. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Един от стълбовете на ефективните политики в областта на демокрацията, правовата държава и защитата на правата на човека е жизненото, добре организирано и отстояващо позициите си гражданско общество, което е активно на всички равнища — местно, регионално, национално и европейско. Във връзка с това ЕИСК настоятелно призовава Комисията да разработи всеобхватна европейска стратегия за гражданското общество, за да му помогне да изпълнява демократичната си мисия. |
| --- | --- |

1.19.

2.   Общи бележки

2.1.   Борба с расизма и расовата дискриминация чрез законодателство: обзор и действия

| 2.1.1. | ЕИСК насърчава Комисията да предприеме възможно най-скоро цялостната оценка на съществуващата правна рамка. Мониторингът на транспонирането и прилагането на законодателството на ЕС е от ключово значение за гарантиране на ефективни действия за борба с дискриминацията. ЕИСК насърчава Комисията да включи в оценката позициите на водещи организации на гражданското общество, социалните партньори и общностни групи, както и на националните органи по въпросите на равенството. Организациите, които работят пряко със засегнатите групи, също следва да бъдат включени. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | ЕИСК очаква насрочения за 2021 г. доклад от мониторинга на прилагането на Директивата за расовото равенство и приветства евентуален акцент върху регламентиране на правоприлагането. Освен това той насърчава Комисията при необходимост да използва активно производствата за установяване на нарушения. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | ЕИСК подкрепя изготвянето на ново законодателство с цел укрепване на ролята на националните органи по въпросите на равенството. За съжаление тези толкова важни институции, които отговарят за предоставяне на независима помощ на жертвите на дискриминация, насърчават равенството, провеждат независими проучвания и изготвят независими доклади и препоръки, имат твърде различни конфигурации на правомощията и функциите. Абсолютно необходимо е да се преосмислят и да се укрепят допълнително техните роли. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Освен това ЕИСК насърчава Съвета да приеме предложението на Комисията от 2008 г. за прилагане на принципа на равно третиране на лицата без оглед на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация (1). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Необходима е всеобхватна оценка на прилагането на Рамковото решение относно борбата с расизма и ксенофобията, ключов законодателен акт, посредством наказателното право (2). Както се посочва в предложението, съществува сериозни притеснения доколко националните наказателни кодекси санкционират правилно изказванията, подбуждащи към омраза, и престъпленията от омраза, като Комитетът споделя тази загриженост. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Особена загриженост буди разпространението на изказвания, подбуждащи към омраза, в онлайн пространството (3). Въпреки че Рамковото решение задължава държавите членки да обявят за престъпление публичното подбуждане към насилие или омраза въз основа на цвят на кожата, религия, произход, национална, расова или етническа принадлежност, съществуват значителни недостатъци при прилагането на правилото на практика. Националните органи трябва да вземат под внимание принципа на свобода на словото и да определят по-подробно съдържанието на незаконното поведение онлайн. Същевременно те трябва да си сътрудничат с информационно-технологичните платформи, за да се регламентира достъпът и да се въведат по-ясни правила за модериране и премахване на съдържание. Налице е напредък по отношение на доброволното спазване от страна на доставчиците на платформи и премахването на незаконно съдържание, но са необходими непрекъснати усилия, за да не се изостава от развитието в онлайн пространството. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Онлайн пространството все повече измества традиционната публична сфера. То е пространството, в което се осъществява по-голямата част от социалните взаимодействия във връзка с разнообразни потребности и цели — от купуване на стоки и услуги, развлечение, информиране, образование, потребление на култура до гражданска и политическа мобилизация. Това е обширно пространство, в което развитието на технологиите и услугите разширява границите на общуването и взаимодействията. То е и любимото място на политически лидери, групи и организации за популяризиране на техните ценности и идеологии, за взаимодействие с обществеността и за мобилизиране за действие (4). Някои от тях поставят расистки и дискриминационни нагласи в центъра на политическите си действия и мобилизация. При разработването на политики и процедури би трябвало да се постави по-силен акцент върху организираното разпространение на изказвания, подбуждащи към омраза, и върху съответното справяне с това. |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | За съжаление през последното десетилетие сме свидетели на откритото възприемане на идеи, символи и действия, произтичащи от европейския фашизъм между двете войни, от страна на значителен брой групи и организации. Те включват партии в национални парламенти, извънпарламентарни партии, политически движения и военизирани формирования, като всички се коренят в политическата култура на омразата и дискриминацията. През последното десетилетие те се придвижиха от периферията на публичното пространство към неговия център, включително чрез мобилизиране онлайн. Те са насърчени и от политически развития извън Европа — правителства на големи държави, които възприемат националистически и консервативни позиции във вътрешната и външната политика. Към тази нова мобилизация трябва да се подходи по съответен начин, не само чрез законодателни и наказателни действия, които могат да бъдат приложени твърде късно, но и чрез преки и решителни действия за елиминиране на първопричините за радикализация в дясното политическо пространство. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Както се посочва в предложението, някои държави членки предприемат действия за забрана на расистки групировки и техните символи, често в рамките на законодателство във връзка с престъпленията от омраза, изявленията, подбуждащи към омраза, или тероризма, или са въвели наказателни санкции за отричането на престъпления срещу човечеството и/или нацисткия и фашисткия период, както и за пропагандата на терористични групировки. Това е стъпка в правилната посока, но са необходими още действия. Всички държави следва да разработят действия на национално равнище в отговор на насилническия екстремизъм. Техният подход следва да бъде улеснен и от съвместни действия на равнището на ЕС. ЕИСК очаква доклада на Комисията относно действията на национално равнище в отговор на насилническия екстремизъм. Насърчаваме Комисията да работи тясно не само с правоприлагащите органи, на които обикновено се възлага задачата да следят за насилнически екстремизъм, но и с националните органи по въпросите на равенството, независими институции, които следят за спазването, организации на гражданското общество (включително религиозните общности), социалните партньори, медиите и университетите. ЕИСК изразява готовност да допринесе със собствените си експертни знания и опит за разработване на съвместни планове на ЕС за борба с насилническия екстремизъм. Действията следва да са насочени не само към видимите случаи на насилнически екстремизъм и тези в напреднал стадий на развитие, но и към първопричините и способстващите условия на средата, които са довели до радикализация и действие. |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | ЕИСК насърчава всички държави членки да обмислят незабавното ратифициране на Конвенция 190 на Международната организация на труда (2019 г.) — първия международен договор, който пряко осъжда всяка форма на насилие и тормоз в областта на труда. В това си качество тя оказва влияние върху тормоза и дискриминацията въз основа на раса, пол и всички останали основания. |
| --- | --- |

2.1.10.

2.2.   Отвъд законодателството на ЕС — повече действия за борба с расизма в ежедневието

| 2.2.1. | ЕИСК приветства новия акцент върху противопоставянето от страна на правоприлагащите органи на дискриминацията. Правоприлагащите органи работят ежедневно във всички европейски общности и биха могли да са ключови участници в борбата с расизма, ксенофобията и дискриминацията. За съжаление в образованието и обучението на състава обикновено не се обхващат теми като демокрацията, защитата на правата на човека и дискриминацията. В някои случаи самите служители на правоприлагащите органи развиват расистки, ксенофобски и дискриминационни нагласи, а в най-лошия случай са свързани с външни групи, популяризиращи тези идеи. ЕИСК приветства работата, извършена от Агенцията на Европейския съюз за основните права (FRA) и Агенцията на Европейския съюз за обучение в областта на правоприлагането (CEPOL), за разработване на ресурси и инструменти за обучение, но това не е достатъчно. Броят на потенциалните бенефициери на образованието и обучението е от порядъка на стотици хиляди. Следователно сътрудничеството с национални обучителни институции трябва да се засили значително, като се разпределят повече ресурси за обучение на равнището на ЕС и на национално равнище. Освен това FRA и CEPOL могат да насърчават национални обучителни институти да си сътрудничат с организации на гражданското общество и с университети, за да адаптират по-добре съдържанието на обучението спрямо националните особености. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | ЕИСК приветства силния ангажимент на Комисията за борба с дискриминацията, неравенството при достъпа до заетост, образование, здравеопазване и жилищно настаняване посредством политика и програми за финансиране. Затова приветстваме Плана за действие относно Европейския стълб на социалните права, представен от Комисията, и изразяваме надежда, че той ще подкрепи силно равенството на пазара на труда, включително за хората с малцинствена расова или етническа принадлежност. Също така се надяваме, че социалните ангажименти на институциите на ЕС и на държавите членки ще бъдат запазени в трудните икономически времена вследствие на епидемията от COVID-19. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | ЕИСК приветства намерението да се използват Next Generation EU, Инструментът за техническа подкрепа и общият бюджет за периода 2021—2027 г. с цел насърчаване на социалното приобщаване, гарантиране на равни възможности за всички и справяне с дискриминацията. С непропорционалното си въздействие върху уязвимите лица и лицата от малцинствени групи кризата с COVID-19 създаде необходимост от развиване на инфраструктура и равен достъп до пазара на труда, до здравеопазване и социални грижи, жилищно настаняване и висококачествени, несегрегирани и приобщаващи услуги в областта на образованието и обучението. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Кризата с COVID-19 изостри проблемите на уязвимите и малцинствените групи във връзка с пазара на труда. Лицата с малцинствен произход изпитват трудности при намирането на работа, а когато имат такава, е трудно да получат възнаграждение според равнището им на образование и умения. Икономическите последици от пандемията, с мащабните съкращения на персонал и допълнителното влошаване на условията на труд и възнаграждение, засягат по-тежко уязвимите и малцинствените групи. Очакваме Плана за действие относно Европейския стълб на социалните права с цел ефективно справяне с дискриминацията в областта на заетостта. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | COVID-19 оказа отрицателно въздействие и върху образованието. Затварянето на училищата през 2020 г., което вероятно ще продължи и през 2021 г., наруши образователния процес, който и преди това беше недостатъчно приобщаващ. Още преди пандемията децата и младежите от уязвимите и малцинствените групи напускаха училище на ранен етап или не участваха пълноценно в образователния процес. Доколкото участваха в образованието, децата с малцинствен произход бяха обект на дискриминация и тормоз, което не е признато напълно в предложението на Европейската комисия. Училищата не са само образователни институции; във и около тях се предоставят множество услуги — от хранене до наблюдение на здравето и здравна помощ, както и предотвратяване на малтретиране от страна на родителите и общността. Преминаването към преподаване онлайн беше извънредно решение. В много случаи това създаде още едно препятствие за децата от уязвими и малцинствени групи, тъй като те не разполагаха с подходящи устройства и връзка с интернет. Когато училищата могат да бъдат отворени отново, са необходими преки и силни действия за започване на наваксващо преподаване и предоставяне на услуги. ЕИСК очаква планираната за 2021 г. всеобхватна стратегия на Комисията относно правата на детето. Комитетът изразява надежда, че в стратегията ще бъдат включени както действия за справяне с расизма и дискриминацията, така и връзки с политики и ресурси, които биха могли да смекчат отрицателните последици на епидемията и произтеклите от нея смущения. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | ЕИСК приветства работата на Мрежата за осведоменост по въпросите на радикализацията и изразява надежда, че дейностите ѝ ще бъдат подкрепяни и развивани по-нататък, по-специално по отношение на образованието. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | По отношение на здравеопазването COVID-19 оказа значително въздействие. Неравенството в здравеопазването, което понасят хората с малцинствена расова или етническа принадлежност, се влоши. Насърчаваме Платформата на ЕС за здравна политика да разгледа изцяло въпроса, свързан с намаляването на неравенството въз основа на расов или етнически произход. ЕС трябва да прави много повече, за да гарантира, че гражданите му и пребиваващите в него лица имат достъп до висококачествени медицински услуги по време на пандемията и след нея. Усилията на ЕС да осигури медицинско оборудване и на по-късен етап достъп до ваксини заслужават похвала и трябва да бъдат насърчени. Единствено всеобхватно преосмисляне на здравната политика на ЕС и държавите членки обаче може да реши проблема с достъпа и качеството в средносрочен и дългосрочен план за всички хора, и по-специално за тези, които принадлежат към уязвими и малцинствени групи. Това включва по-добро финансиране на услугите, развиване на инфраструктурата за обществено здравеопазване във всички региони, по-специално в по-бедните райони, развиване на първичните здравни услуги и поставяне на нуждите и правата на пациентите в центъра на предоставянето на услуги. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Необходими са повече действия във връзка с жилищното настаняване. Както се посочва в предложението, дискриминацията на жилищния пазар засилва сегрегацията, което оказва верижен ефект по отношение на възможностите за образование или трудова заетост, а при семействата с деца — значително отрицателно въздействие върху детското развитие. Епидемията от COVID-19 открои необходимостта от действия за подобряване на условията на жилищното настаняване. Предотвратяването на заразяването и на тежките форми на болестта зависи от общите здравни условия, но и от достъпа до водоснабдителна и канализационна инфраструктура. Сегрегираните жилища, по-специално в по-бедните райони, следва да бъдат приоритет. Въпреки че посредством политиката на сближаване се предоставя финансиране за подпомагане на действия, насочени към несегрегирано жилищно настаняване и осигуряване на достъп до приобщаващи и висококачествени основни услуги, не е ясно дали националните и местните органи имат желание за достъп до него. |
| --- | --- |

2.2.8.

2.3.   Структурен расизъм — отстраняване на първопричината

| 2.3.1. | Борбата със стереотипите и повишаването на осведомеността за историята са от първостепенно значение за континент без расизъм и дискриминация. Историческите корени на расизма следва да бъдат предмет на подновен интерес и действия, по-специално в областта на образованието. ЕИСК приветства работата на Съвета на Европа в областта на историята и нейното преподаване. Предоставените инструменти обаче не се използват редовно при масовото преподаване на история. Необходими са по-съгласувани и решителни действия в тази посока. С подкрепата на ЕС следва да се разработят нови учебни програми и учебници и да се организират обучителни програми за преподаватели и образователни специалисти. В средното и висшето образование би трябвало да се насърчава интердисциплинарен подход към общата европейска история и наследство. Акцентът върху образованието, било то формално или неформално, е крайъгълният камък на всяка ефективна политика за борба с расизма и дискриминацията. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Ролята на творческия сектор също е много важна, тъй като той служи като мост между социалните групи. Емпатията и солидарността са ценности, които формират основата на едно приобщаващо общество. Във връзка с това ЕИСК приветства акцента, който се поставя в програмата „Творческа Европа“ и в други програми върху проекти, чиято цел е да се премахнат пречките и да се насърчават социалното приобщаване и участието на групите с недостатъчно представителство и в неравностойно положение. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Работата с журналисти също е своевременна и от значение. Подкрепяме начинанието на Комисията да разработи поредица от семинари за расовите и етническите стереотипи, в които ще участват журналисти, организации на гражданското общество и представители на хората с малцинствен расов или етнически произход. ЕИСК изразява готовност да допринася за такива усилия. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | ЕИСК настоятелно призовава ЕК и държавите членки да работят върху обща методология за събиране на съответни данни, включително такива с разбивка по етнически и расов произход. Методологията би трябвало да следва принципите, определени от Световната конференция на ООН срещу расизма, расовата дискриминация, ксенофобията и свързаната с тях нетърпимост през 2002 г. и Програмата за действие от Дърбан — данни с разбивка в статистиката за населението, които да се събират с изричното съгласие на анкетираните, въз основа на тяхното самоопределение и при спазване на стандартите на правата на човека, свързани със защитата на неприкосновеността на личния живот. ЕИСК счита, че работата, извършена от Агенцията за основните права в областта на събирането на данни, не е достатъчна и подобни усилия би трябвало да бъдат организирани на равнището на държавите членки. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | ЕИСК подчертава значението на добрите практики по отношение на ангажирането на местното равнище (градове) и квартала/общността, където структурният расизъм е вплетен в ежедневието и работата, с цел стимулиране на среда на междукултурна толерантност. |
| --- | --- |

2.3.5.

2.4.   Рамка за изпълнение: пълноценно използване на инструментите на ЕС

| 2.4.1. | ЕИСК се присъединява към Комисията, която приканва всички държави членки да изготвят и приемат национални планове за действие за борба с расизма и расовата дискриминация. Едва около половината държави членки имат такива планове, което показва различно ниво на интерес и ангажираност от страна на правителствата на отделните държави членки (5). ЕИСК очаква предвиденото за 2021 г. определяне на общи ръководни принципи за националните планове за действие и изразява готовност да допринесе за усилието. Откроените в настоящия план за действие области на политиката (законодателство за недискриминация и ролята на органите по въпросите на равенството; изказвания, подбуждащи към омраза, и престъпления от омраза; незаконно профилиране от правоприлагащите органи; рискове, породени от новите технологии; стереотипи и историческо съзнание; равен достъп до образование, трудова заетост, здравни грижи, жилищно настаняване; интегриране на проблемите, свързани с равното третиране, на национално равнище; привличане на участието на регионалното и местното равнище; финансиране на борбата с расизма; събиране на данни, диалог с гражданското общество) са добре структурирани и всеобхватни. Конкретно притеснение е как всички държави — членки на ЕС, да бъдат убедени да участват в усилието и как да се гарантира активното сътрудничество на различните органи, институции и организации на национално равнище. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | ЕИСК изразява надежда, че усилията от страна на бизнес организации и отделни дружества да създават и поддържат приобщаваща работна среда за своите служители, независимо от пол, расов или етнически произход, религия, възраст, увреждане или сексуална ориентация, ще бъдат укрепени допълнително (6). Приобщаващата работна среда включва също така реален социален диалог и солидно представителство на служителите. Очакваме с нетърпение Европейския месец на хартите на многообразието през май 2021 г. и стартирането на онлайн инструментариума, който да помага на дружествата да оценяват вътрешното си многообразие и стратегиите си за многообразие. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | ЕИСК подкрепя напълно ангажимента на Комисията да гарантира, че борбата срещу дискриминацията на специфични основания и пресечните им точки с други основания за дискриминация, като например пол, увреждане, възраст, религия или сексуална ориентация, бива интегрирана в политиките, законодателството и програмите за финансиране на ЕС без изключение. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Финансирането за действия за борба с расизма и дискриминацията изглежда щедро. То включва многогодишната финансова рамка (МФР), новата програма „Граждани, равенство, права и ценности“, програмата „Хоризонт Европа“ и новия Механизъм за възстановяване и устойчивост. Въз основа на обща оценка на действията до момента изглежда, че правителствата на държавите членки проявяват ограничен интерес към достъпа до различни ресурси и работата за борба с расизма и дискриминацията. ЕИСК счита, че предоставянето на бюджетни средства само по себе си не е достатъчно и следва да се въведе система от стимули. Основна причина за ограничената заинтересованост би могла да е деликатното политическо естество на действията и политическата мобилизация на радикални лидери, организации и групи срещу тези действия. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Борбата с расизма и дискриминацията във външните политики също е приоритет, особено в свят, който е тежко засегнат от епидемията от COVID-19. ЕИСК изразява надежда, че ценностите на антирасизма, недискриминацията и равенството ще бъдат подкрепени напълно чрез Инструмента за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество със съдействието на правителствата и организациите на гражданското общество и социалните партньори от партньорските държави (7). |
| --- | --- |

2.4.5.

2.5.   Положителни действия от страна на ЕС: изслушване и действия

| 2.5.1. | Демократичното участие и представителството на групи, податливи на маргинализация, като например хора с малцинствен расов или етнически произход, продължават да бъдат недостатъчни в по-голямата част от Европа. Във връзка с това ЕИСК приветства намерението на Комисията да работи с европейските политически партии, Европейската мрежа за сътрудничество в областта на изборите и гражданското общество с цел подобряване на участието в рамките на Плана за действие за европейската демокрация. ЕИСК изразява готовност да допринася за работата и да представи собствената си гледна точка и експертните си знания и опит. Един от приоритетите би бил да се премахнат различните правни и административни предизвикателства, пречките пред достъпността и институционалните затруднения, пред които са изправени хората, готови да участват в политиката на всички равнища. Друг приоритет би бил да се работи с партиите и те да бъдат насърчени да изграждат по-многообразни и приобщаващи политически общности и да насърчават лидери и кандидати с принадлежност към малцинства/уязвими групи. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | ЕИСК приветства ангажимента на Комисията да провежда редовни срещи с организации на гражданското общество и социални партньори, които участват дейно в борбата срещу расизма на европейско, национално и местно равнище, за да прави равносметка на напредъка в борбата срещу расизма. ЕИСК изразява готовност да участва в диалога. Важно е в този процес да бъдат включени религиозни представители. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | ЕИСК приветства плана на Комисията да назначи координатор за борбата с расизма. Координаторът ще взаимодейства с държавите членки, Европейския парламент, организации на гражданското общество, социалните партньори и академичните среди за засилването на мерките на политиката в областта на антирасизма. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | ЕИСК очаква планираната от Комисията среща на високо равнище относно борбата с расизма. Срещата на високо равнище ще бъде организирана така, че да съвпадне с Международния ден за премахване на расовата дискриминация на 21 март 2021 г., като тази дата ще бъде отбелязвана от Комисията ежегодно. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Работата на Комисията за насърчаване на многообразието и за осигуряване на недискриминационна и приобщаваща работна среда за всички, независимо от техния расов или етнически произход или цвета на кожата им, се приветства и задава много добър стандарт за работа за останалите институции на ЕС. |
| --- | --- |

2.5.5.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2008) 426 final.

1

(2)  ОВ L 328, 6.12.2008 г., стр. 55.

2

(3)  Онлайн пространството се превръща все повече и в цел на държави, които прилагат неконвенционални стратегии за оказване на влияние върху общественото мнение.

3

(4)  ЕИСК препоръчва Европейската комисия да интегрира по-добре настоящия план за действие с Европейската стратегия за цифровите технологии.

4

(5)  Според доклада на FRA от юни 2020 г. 15 държави членки са имали планове за действие срещу расизма, расовата/етническата дискриминация и свързаната с това нетърпимост през 2019 г.: Белгия, Германия, Ирландия, Испания, Италия, Литва, Нидерландия, Португалия, Словакия, Финландия, Франция, Хърватия, Чехия, Швеция. Обединеното кралство също е имало такъв план, но напусна ЕС на 1 януари 2021 г.

5

(6)  Както се посочва в предложението, понастоящем харти на многообразието има в 24 държави членки, като подписалите ги организации наброяват над 12 000 (дружества, публични институции, неправителствени организации, университети, профсъюзи), представляващи общо над 16 милиона служители.

6

(7)  ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 163.

7

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/128 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/128

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Eвропейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Съюз на равенство — Стратегия за равнопоставеност на ЛГБТИК за 2020—2025 г.“

(COM(2020) 698 — final)

(2021/C 286/22)

| Докладчик: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |

Докладчик:

Ionuț SIBIAN

Съдокладчик:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Консултация | Европейска комисия, 14.1.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 16.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 187/8/12 |

Консултация

Европейска комисия, 14.1.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

16.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

187/8/12

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства и подкрепя решителността на Европейската комисия да приеме стратегия за равнопоставеност на ЛГБТИК за 2020—2025 г., която има за цел да намали дискриминацията и да гарантира безопасността и основните права на ЛГБТИК лицата в целия Европейски съюз посредством приемане на законодателни мерки на европейско равнище, както и да призове настоятелно държавите членки да изготвят и изпълняват плановете за действие на национално равнище, посочени в стратегията. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК твърдо вярва, че за да бъде успешна стратегията, Комисията трябва да задейства силен механизъм за нейното изпълнение и редовно да наблюдава прилагането ѝ както хоризонтално, така и вертикално. В това отношение Комисията трябва да благоприятства широк диалог между европейските и международните институции, държавите членки, организациите на гражданското общество и социалните партньори. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК изразява убеждението си, че за да постигне целите си, стратегията за равнопоставеност на ЛГБТИК трябва да бъде обвързана с други европейски стратегии, за да е налице междусекторна перспектива, напр. стратегията за правата на жертвите, стратегията за равенство между половете, плана за действие на ЕС за борба с расизма, стратегията за правата на хората с увреждания и стратегията за правата на детето. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Един от най-належащите проблеми във връзка с дискриминацията срещу ЛГБТИК лицата се отнася до дискриминацията на работното място и достъпа до трудовия пазар. Ето защо Директивата за равно третиране в областта на заетостта (2000/78/ЕО) (1) трябва да защитава и транссексуалните, небинарните, интерсексуалните и куиър лицата от дискриминация в тези области. Освен това ЕИСК приветства желанието на Комисията да разшири приложимостта на директивата по отношение на други области, освен заетостта, като счита, че това е ефективна мярка за борба с дискриминацията срещу ЛГБТИК лицата. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | За да се повиши възможността за заетост на ЛГБТИК лицата, са необходими активни политики в областта на заетостта и въвеждане на перспективата на ЛГБТИК лицата в плановете за заетост. От съществена важност е също така дружествата да имат планове за равнопоставеност на ЛГБТИК лицата, за да се води борба с дискриминацията, на която са подлагани тези хора на работното място, и в тези планове да се определят конкретни мерки, протоколи и инструменти за борба с дискриминацията. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | За да не бъдат изправени ЛГБТИК лицата пред социално-икономически лишения и висок процент на бедност и социално изключване, държавите членки трябва да бъдат насърчавани да предоставят медицински и социални услуги, подслон, програми за подпомагане и защитени места за ЛГБТИК лицата, които са жертва на домашно насилие, престъпления от омраза и слово на омразата, и за ЛГБТИК младежи, които са оставени без семейна подкрепа, и т.н. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК е твърдо убеден, че т.нар. репаративни практики следва да бъдат забранени от всички държави — членки на ЕС, тъй като нарушават основните права и са класифицирани като изтезания. Европейската комисия трябва да подкрепи държавите членки да забранят всички форми на вредни практики, в т.ч. ненужни от медицинска гледна точка интервенции спрямо интерсексуални лица, и да реформират своето законодателство по отношение на пола, за да се гарантира, че то отговаря на стандартите за самоопределение в областта на правата на човека. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК приканва Европейската комисия да предвиди финансиране за обучението на специалисти, които взаимодействат с ЛГБТИК лица, както и да насърчава обмена на най-добри практики между държавите членки. Освен това е необходимо европейско финансиране за специализирано обучение на лекари, учители и други специалисти, за да разбират по-добре специфичните обстоятелства и потребности на ЛГБТИК лицата. Освен това пилотният проект EUHealth4LGBTIQ осигурява наръчници за обучение за доставчиците на здравно обслужване и Европейската комисия следва да подкрепя държавите членки в усилията им да гарантират такива курсове за обучение на национално равнище. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Според Комитета по отношение на финансирането от бюджета на ЕС за държавите членки Европейската комисия трябва да прилага силен механизъм за надзор върху използването на тези средства от държавите членки в съответствие с европейския принцип за недискриминация, посочен в член 2 от ДЕС, и при пълно спазване на основните права, както са определени в Хартата на основните права. Този надзор трябва да бъде както предварителен, чрез извършване на одит на многообразието, така и последващ, както е посочено в Регламента за общоприложимите разпоредби за периода на финансиране 2021—2027 г. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Европейската комисия трябва да поеме ролата на пазител на договорите на Европейския съюз и да увеличи усилията си, за да гарантира пълното прилагане и изпълнение на съответното законодателство на ЕС и решенията на Съда на Европейския съюз в държавите членки, особено във връзка с Директива 2004/38/ЕО (2), както и законодателството в областта на убежището. Важно е също така в контекста на свободното движение и в трансгранични ситуации да бъде приета ясна, приобщаваща и недискриминационна уредба на понятието „семейство“ на европейско равнище, в т.ч. семействата на ЛГБТИК лица, както и относно признаването на удостоверенията за раждане на транссексуални лица във всички държави членки, независимо от други административни или съдебни производства. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Европейският съюз трябва да поеме своята роля в улесняването на напредъка в областта на правата на човека в световен мащаб, включително свободата и достойнството на ЛГБТИК лицата. За да постигне тази цел, европейската общност трябва да работи с международните и регионални институции за всеобщо декриминализиране на хомосексуалността и за зачитане на достойнството и основните права на ЛГБТИК лицата навсякъде по света. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Общи бележки

| 2.1. | ЕИСК счита, че е от съществено значение европейските и националните институции да провеждат публични политики за защита на ЛГБТИК лицата, така че ценностите, залегнали в Хартата на основните права, както и в Договора за Европейския съюз (ДЕС), а именно „човешкото достойнство, (...), равенството, (...), зачитането на правата на човека, включително правата на лицата, които принадлежат към малцинства“, да се зачитат навсякъде в Съюза (3). ЕИСК подкрепя резолюцията на Европейския парламент, с която ЕС се обявява за „зона на свобода за ЛГБТИК лицата“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Данните (4) от Агенцията на Европейския съюз за основните права (FRA) показват, че ЛГБТИК лицата са уязвима група, която се нуждае от подкрепа както от европейските институции, така и от националните органи в държавите членки. Комитетът счита, че стратегията за равнопоставеност на ЛГБТИК за 2020—2025 г. е първа стъпка в борбата с дискриминацията срещу сексуалната ориентация, половата идентичност/проявлението на пола и половите белези, както и в гарантирането на безопасно пространство за ЛГБТИК общността навсякъде в Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК приветства факта, че в документа на Комисията се използва интерсекционалност като междусекторен принцип: сексуалната ориентация, половата идентичност/проявлението на пола и/или половите белези се вземат предвид наред с други лични характеристики или идентичности, като пол, расов/етнически произход, религия, вероизповедание, увреждане и възраст. Всичко това е поставено в контекста на кризата с COVID-19, която засегна несъразмерно уязвимите ЛГБТИК лица. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Все пак, за да бъде осъществена ефективно и ефикасно стратегията за равнопоставеност на ЛГБТИК за 2020—2025 г. в целия Европейски съюз, Европейската комисия трябва да създаде механизъм за оперативно изпълнение и наблюдение, за да упражнява надзор дали и до каква степен се осъществява стратегията. В това отношение Комисията трябва да извършва ежегодна проверка дали и до каква степен европейските институции и държавите членки са изпълнили основните приоритети, посочени в стратегията. Тази оценка следва да се извършва в консултация с държавите членки и организираното гражданско общество. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Специфични бележки

3.1.   Дискриминация срещу ЛГБТИК лицата

| 3.1.1. | Дискриминацията засяга ЛГБТИК лицата на всички етапи от живота им. От най-ранна възраст децата, младите хора и децата на ЛГБТИК лица или „семейства на дъгата“, в които единият член е ЛГБТИК, често са стигматизирани, превръщани в обект на дискриминация и агресия, която засяга техните учебни резултати, перспективи за работа, техния всекидневен живот, както и благосъстоянието на цялото семейство. Поради това са необходими повече и по-добри мерки за защита на децата, особено в областта на образованието, с цел премахване на дискриминацията, на която са подложени ЛГБТИК лицата. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Един от най-належащите проблеми във връзка с дискриминацията срещу ЛГБТИК лицата се отнася до дискриминацията на работното място (5) и достъпа до трудовия пазар. Ето защо Директивата за равно третиране в областта на заетостта трябва да защитава и транссексуалните, небинарните, интерсексуалните и куиър лицата от дискриминация в тези области. Освен това ЕИСК приветства желанието на Комисията да разшири приложимостта на директивата по отношение на други области, освен заетост и професионално обучение, като счита, че това е ефективна мярка за борба с дискриминацията срещу ЛГБТИК лицата. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | По отношение на дискриминацията в сферата на труда трябва да се обърне специално внимание на транссексуалните лица поради социалните предизвикателства, пред които се изправят (например несъответствие между фактическото и правното положение поради трудните процедури за подмяна на документите за самоличност в повечето държави членки, липсата на медицински процедури, предубежденията, с които се сблъскват, и т.н.). Тези социални предизвикателства могат да доведат до тормоз на работното място, уволнение и като цяло до множество проблеми при търсенето на работа занапред. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Комитетът изтъква, че е необходимо Европейският съюз да утвърди насоки за действие по активни политики в областта на заетостта, с цел държавите членки и националните органи да разработят национални планове за заетост, които включват специални мерки за ЛГБТИК лицата и ограничават последиците от липсата на достъп до заетост, от която са засегнати структурно тези лица. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | ЕИСК счита, че е от съществено значение да се разширят европейските правила за равно третиране в областта на заетостта, за да бъдат включени в тях транссексуалните лица, както и небинарните, интерсексуалните и куиър лицата, като целта е да бъдат защитени всички ЛГБТИК лица от дискриминация в областта на заетостта на основание сексуална ориентация, полова идентичност/проявление на пола и полови белези. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | ЕИСК подкрепя предложението на Европейската комисия да се разшири приложението на Директивата относно равното третиране в други области извън рамките на труда и професионалното обучение. В това отношение Комитетът счита, че Комисията трябва да бъде подкрепена във връзка с нейното искане до Съвета да приеме предложението, за да бъдат отстранени пропуските в осигуряваната от правото на ЕС защита срещу дискриминация на основания, свързани със сексуалната ориентация, но и с половата идентичност/проявлението на пола, половите белези и групата на семейството. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | ЕИСК подкрепя призива на европейските институции към държавите членки да ратифицират Конвенция No 190 на МОТ за премахване на насилието и тормоза в сферата на труда, в която са посочени редица неприемливи форми на поведение и практики, насочени към хората заради техния пол или полова идентичност, и която дава насоки на правителствата и социалните партньори относно това как да определят инструменти за предотвратяване и справяне с тези форми на дискриминация. Колективното договаряне на всички равнища и колективните трудови договори могат да помогнат за определянето на целенасочени мерки за работното място и за прилагането на автономното споразумение, подписано от европейските социални партньори, срещу насилието на работното място. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Предвид факта, че дискриминация на ЛГБТИК лицата се извършва в самото пространство, в което те би трябвало да се чувстват най-сигурни, а именно в семейната среда, много лица, които принадлежат към тази общност, особено млади хора, остават без дом. В много държави членки е налице неспособност на органите да осигурят социални и медицински услуги в подкрепа на тези хора. Поради това е от съществено значение ЛГБТИК лицата да могат да ползват безопасен подслон и медицински услуги, за да могат да се интегрират в обществото и да могат да намерят постоянна и сигурна работа. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Като допълнение на предложенията на Комисията за реформа на общата европейска система за убежище е от съществено значение Европейският съюз да предостави средства за обучение на съдии, прокурори и гранични служители, специалисти, работещи в имиграционните служби, и преводачи, за да разбират специфичните потребности на уязвимите кандидати за международна закрила, включително ЛГБТИК лица. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | В това отношение ЕИСК счита, че е изключително важно да се ограничи прилагането на политиките за връщане на мигранти на границите на ЕС, като се взема предвид фактът, че много от тези хора бягат от преследване в своите държави на произход въз основа на сексуална ориентация, полова идентичност/проявление на пола и полови белези. Връщането на такива лица, без да им се даде възможност да подадат заявление за международна закрила, нарушава най-основните права на човека, международните договори, а в някои случаи — националните закони относно международна закрила. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Според Комитета Комисията следва да обмисли признаването на правото на самоопределение на пола за транссексуалните лица, като по този начин спазва най-високите международни стандарти за зачитане на правата на човека, и насърчаването на тяхното признаване в държавите членки и от националните органи, така че транссексуалните лица сами да могат да получат признание на идентичността си, без да е необходимо трета страна задължително да я проверява. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Европейската комисия следва да наблюдава достъпа на трансексуални лица до покритие на здравното осигуряване за лечение за смяна на пола и да работи с държавите членки за пълноценно използване на възможностите на рамката на ЕС за трансгранично здравно обслужване за преодоляване на евентуални национални недостатъци. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | Комисията следва да насърчава държавите членки да приемат стратегии на национално равнище за надзор, контрол и превенция на полово предаваните болести. От съществено значение в тази област е да се определят приоритетни средства за здравните специалисти и да се осигури участието в обучение в съответствие с препоръките на Световната здравна организация (СЗО) и с 11-ото издание на Международната статистическа класификация на болестите и проблемите, свързани със здравето (МКБ-11). Освен това е изключително важно държавите членки да насърчават обмена на опит и практики между специализираните здравни експерти от различните държави членки. |
| --- | --- |

3.1.13.

| 3.1.14. | Държавите членки следва да бъдат насърчавани да забранят „репаративната терапия“ в целия ЕС — унизителна практика с множество отражения върху физическото и психическото здраве на ЛГБТИК лицата. Освен това държавите членки следва да бъдат насърчавани да приемат законодателни мерки, забраняващи „интерсексуалното осакатяване“. Това би трябвало да гарантира, че интерсексуалните лица имат правото сами да решават дали желаят да се подложат на медицински процедури за определяне на даден пол или не, и дерогация от това правило би трябвало да се разрешава само в контекста на спешни медицински потребности, когато животът на интерсексуалното лице е в опасност. |
| --- | --- |

3.1.14.

| 3.1.15. | Програмите за финансиране на Европейския съюз следва да бъдат тясно свързани и да включват като условие ценностите на ЕС, подкрепяни в член 2 от ДЕС. За големи проекти, финансирани със средства от ЕС, от държавите членки следва да се изисква също така да изготвят оценка на въздействието върху уязвимите групи, включително ЛГБТИК лицата. Така на равнище държава членка следва да се прави одит на многообразието за целите на финансирането от ЕС, извършван от независима комисия, съставена от местни или централни национални публични органи и организации на гражданското общество (6). |
| --- | --- |

3.1.15.

| 3.1.16. | За обучението на експертите, призовани да провеждат този одит на многообразието в рамките на програмите за финансиране на ЕС, следва да бъде въведена обучителна програма, разработена на европейско равнище, чиято цел е да се развият умения и да бъдат насърчени държавите членки да обменят добри практики относно въздействието от програмите за финансиране на ЕС върху уязвимите групи, включително общността на ЛГБТИК лицата. За изпълнението на тази мярка в целия ЕС е необходимо да бъде създаден надзорен механизъм на равнището на Европейската комисия. |
| --- | --- |

3.1.16.

| 3.1.17. | Държавите членки следва да бъдат насърчавани да провеждат национални образователни кампании и кампании за повишаване на осведомеността и да прилагат програми с цел намаляване и борба с дискриминацията срещу хора с различна сексуална ориентация и полова идентичност. Във връзка с това националните органи следва да гарантират, че задължителните национални учебни програми включват информация относно правата на човека, включително сексуалната ориентация, половата идентичност и изразяване, с оглед предотвратяване на дискриминацията, предразсъдъците и стереотипите. Освен това началните и средните училища следва да предоставят всеобхватно сексуално образование, което да дава възможност на децата и юношите да придобият знанията и уменията, необходими, за да водят по-здравословен живот и да поддържат равноправни отношения. |
| --- | --- |

3.1.17.

3.2.   Гарантиране на безопасността на ЛГБТИК лицата

| 3.2.1. | Комитетът е осведомен, че в няколко държави членки са проведени референдуми за изменение на националните конституции, целящи ограничаване на правата на ЛГБТИК лицата или стигматизиращи тази категория хора сред широката общественост. Като се има предвид фактът, че информацията се движи трансгранично в целия Европейски съюз, държавите членки трябва да гарантират прозрачността на публичното финансиране за всички страни участващи в такива референдуми. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | ЕИСК подкрепя инициативата за разширяване на списъка от „престъпления в ЕС“ по член 83, параграф 1 от ДФЕС, за да обхваща престъпленията от омраза и словото на омразата, включително когато са насочени срещу ЛГБТИК лица. Поради това е необходимо Комисията да приеме мерки за информиране и повишаване на осведомеността по този въпрос на европейско равнище. Комисията следва да започне комуникационна кампания, с цел да противодейства на тази тенденция и свързаните с нея поведенчески прояви, като насърчава равенството на всички свои граждани. Комитетът предлага тази кампания да започне на европейско равнище и да бъде насочена към проблемите, които имат държавите членки на местно равнище. Тези инициативи следва да бъдат включени в рамките на Плана за действие на ЕС за демокрация. Освен това всички европейски държави поеха ангажимент да събират за Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) данни относно престъпленията от омраза, които могат да бъдат използвани в този контекст. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Европейската комисия в сътрудничество с държавите членки следва да приеме и редица мерки за борба с фалшивите новини и дезинформацията, както и словото на омразата онлайн и офлайн. В това отношение Комисията трябва да разработи механизъм за наблюдение на правилното прилагане на Директивата за аудиовизуалните медийни услуги на равнището на държавите членки, но и да приеме европейска законодателна рамка за по-лесна борба с фалшивите новини и дезинформацията. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Комитетът счита, че за да се води борба със словото на омразата в онлайн средата, са изключително насърчителни действията на Комисията за подкрепа и прилагане на „Кодекс за поведение за борба с незаконното използване на езика на омразата онлайн“, подписан от Facebook, Microsoft, Twitter и Youtube. Този вид инструмент — кодекс за поведение за борба с незаконното използване на езика на омразата онлайн — следва да бъде прилаган като препоръка на равнището на държавите членки онлайн и в аудиовизуалното пространство, за да се създаде безопасно пространство за ЛГБТИК лицата, както и за други уязвими групи, които лесно може да бъдат подложени на онлайн тормоз или слово на омразата (7). |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Стратегията за равнопоставеност на ЛГБТИК за 2020—2025 г. следва да бъде обвързана със стратегията за правата на жертвите за 2020—2025 г., така че хората, които принадлежат към сексуални малцинства, да могат да имат увереност да подават сигнали за престъпления от омраза, извършени срещу тях. Ето защо е необходимо да се осигури непрекъснато професионално обучение за полицейските служители, адвокатите и магистратите в областта на престъпленията от омраза, предразсъдъци и стереотипи, като сътрудничеството с НПО, които оказват подкрепа на ЛГБТИК лица в тази област, е от съществено значение. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Пандемията от COVID-19 ни показа, че повечето държави членки са недостатъчно подготвени, за да предоставят спешна помощ или краткосрочен подслон на ЛГБТИК лица, които са жертва на домашно насилие, особено транссексуални лица, или са нападнати от собствените си семейства. Поради това строителството на подслон, защитени домове и центрове за помощ и предоставянето на интегрирани услуги за помощ изисква сътрудничеството на националните органи и неправителствени организации, както и финансиране от ЕС. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Изграждане на приобщаващи общества за ЛГБТИК лицата

| 3.3.1. | Европейската комисия трябва да поеме ролята на пазител на правото на Европейския съюз, тъй като това произтича от европейските нормативни актове и съдебната практика на Съда на Европейския съюз за правилно и еднакво прилагане на европейското право във всички държави членки. Тя трябва да увеличи усилията си и да разработи всеобхватни механизми за наблюдение на прилагането на европейското право и решенията на Съда на ЕС в рамките на националното законодателство и в практиките на националните органи. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | По отношение на правото на свободно движение — един от стълбовете на европейското право, Европейската комисия трябва да разработи механизъм за наблюдение, за да гарантира, че правата, предоставени от Директива 2004/38/ЕО, особено правото на свободно движение и живот, са признати за всички европейски граждани и техните семейства, включително семейства на ЛГБТИК лица в целия Съюз. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | За да бъде възможно всички ЛГБТИК лица да упражняват правото на свободно движение в целия Европейски съюз, Комитетът призовава Европейската комисия, от една страна, да разработи регулаторна рамка, посредством която понятието „семейство“ да бъде автономно, независимо от националните закони на държаните членки, особено в трансгранични ситуации, а от друга страна, да гарантира, че документите за раждане, заменяни след административни или съдебни процедури, се признават във всички държави членки в контекста на свободното движение. Европейската комисия следва да работи с държавите членки за улесняване на регистрирането на родство за транссексуалните родители в съответствие с тяхната законово призната полова идентичност, с оглед на защитата на тези семейства от нежелано разкриване на сексуалната ориентация, дискриминация и насилие. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Поемане на водеща роля в призива за равнопоставеност на ЛГБТИК по света

| 3.4.1. | Европейските институции трябва да поемат ролята на гарант и защитник на основните права на човека в своите вътрешни и външни действия. За тази цел е необходимо те да работят с други регионални и международни институции, като Съвета на Европа и ООН, за да се гарантират на ЛГБТИК лицата и защитниците на правата на човека безопасността и равнопоставеността, които те заслужават. Наред с подкрепящите мерки за борба с насилието, омразата и дискриминацията срещу ЛГБТИК лицата посредством Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП) в държавите кандидатки или потенциални кандидатки е важно също така европейските институции да въведат тези критерии в своите външни действия в областта на финансирането на държави извън ЕС. |
| --- | --- |

3.4.1.

Брюксел, 27 април 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ L 303, 2.12.2000 г., стp. 16.

1

(2)  ОВ L 158, 30.4.2004 г., стp. 77.

2

(3)  Член 2 от Договора за Европейския съюз.

3

(4)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf.

4

(5)  В сферата на труда ЛГБТИК лицата продължават да бъдат подлагани на дискриминация в процеса на набиране на служители, на работното място и в края на своята професионална кариера противно на ясното законодателство на ЕС в тази област. Много ЛГБТИК лица се изправят пред голям брой пречки пред намирането на достойна и постоянна работа, което води до увеличаване на риска от бедност, социално изключване и бездомничество.

5

(6)  За да се осъществи тази мярка, е необходимо да бъде създаден орган от експерти, който да оценява до каква степен изпълняваните от държавите членки проекти помагат на уязвимите групи, включително общността на ЛГБТИК лицата, както и да бъде направен предварителен и последващ анализ на изпълнението на проектите, финансирани с европейски средства, въз основа на таблица за оценка, утвърдена на европейско равнище.

6

(7)  Кодексите за поведение следва да бъдат вдъхновени от ценностите на ЕС за равенство, права на човека, многообразие и свобода на изразяване, като се създаде група от експерти, която да наблюдава въвеждането и прилагането на този работен инструмент, но и с участието на организации на гражданското общество, чиято сфера на дейност е защитата на правата на човека и на уязвими групи.

7

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/134

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — План за действие относно интеграцията и приобщаването за периода 2021—2027 г.“

[COM(2020) 758 final]

(2021/C 286/23)

| Докладчик: | Paul SOETE |
| --- | --- |

Докладчик:

Paul SOETE

| Консултация | Европейска комисия, 14.1.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 16.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 205/1/9 |

Консултация

Европейска комисия, 14.1.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

16.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

205/1/9

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отбелязва със задоволство, че представеният от Комисията план за действие относно интеграцията и приобщаването (наричан по-нататък „планът за действие“) е част от всеобхватния отговор на предизвикателствата във връзка с миграцията, представен в новия пакт за миграцията и убежището. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Планът за действие е с по-широк обхват от предишния: за разлика от предшественика си от 2016 г. новият план за действие обхваща не само мигрантите, но и гражданите на ЕС „с мигрантски произход“. Въпреки че интеграцията е важна и за тази категория граждани, както и за всички граждани и пребиваващи лица, това може да доведе и до действия с по-слаба целенасоченост, тъй като проблемите, пред които са изправени новодошлите, са различни от тези на мигрантите второ и трето поколение. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Инструментите за интеграция и приобщаване се прилагат основно от националните, регионалните и местните органи. Действията на равнището на ЕС са допълващи и предназначени да насърчават, улесняват и координират сътрудничеството. Вследствие на това в плана за действие няма общи или конкретни цели за държавите членки, а само препоръки. Предвид настоящата ситуация и въздействието на пандемията съществува риск тези свързани с интеграцията въпроси да бъдат счетени за нископриоритетни. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | В плана за действие са разгледани всички области на политиката, които са от съществено значение за социално-икономическата и политическата интеграция на новопристигналите мигранти, и се прави преглед на списъка на европейските инициативи в различни области, които може да окажат въздействие върху миграцията и интеграцията. ЕИСК посочва, че реалните предизвикателства са свързани с прилагането на тези политики. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подкрепя предложените в плана за действие цели в ключови секторни области. Той обаче иска също така да посочи, че това са по-скоро примери за възможни действия, а не измерими цели. Затова тяхното ефективно прилагане изглежда зависи от процес на мониторинг, какъвто все още не е въведен. ЕИСК насърчава Комисията да въведе постоянен мониторинг на изпълнението на плана за действие. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | В сравнение с плана за действие от 2016 г. тук се обръща повече внимание на свързаното с пола измерение на интеграцията като цяло. Свързаните с пола аспекти следва да се изтъкнат и в различните раздели, посветени на секторните области. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава, че стойността на труда като цяло следва да е основен мотив, отразен в целия план за действие, тъй като трудът във всичките си различни форми е ключов аспект на интеграцията и личното развитие. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | В плана за действие е направен преглед на всички налични инструменти за финансиране във всяка секторна област. Изглежда обаче, че тези инструменти са разработени за експерти в областта на субсидиите, и ЕИСК предлага Комисията да улесни достъпа до финансиране, като например създаде специален инструмент за интеграцията. ЕИСК изразява също така опасение, че финансирането за интеграция постепенно ще губи позиции в списъка с приоритети. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Комитетът подчертава значението на гражданското общество като цяло за интегрирането в местния начин на живот, както и конкретната роля на профсъюзите и работодателските организации. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Контекст

| 2.1. | Планът за действие относно интеграцията и приобщаването за периода 2021—2027 г. е част от всеобхватния отговор на предизвикателствата във връзка с миграцията, представен в новия пакт за миграцията и убежището. Той надгражда и актуализира ангажиментите от плана за действие на ЕС относно интеграцията от 2016 г. и е със седемгодишна продължителност, като през 2024 г. се предвижда междинен преглед в съответствие с МФР за въпросния период. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Необходимостта от план за действие се налага от огромната разлика между мигрантите и местното население по отношение на равнищата на образование, заетост, бедност и условията на жилищно настаняване. Като пример за тази разлика може да се посочи делът на младите мигранти (на възраст между 18 и 24 години), които не са заети с работа, учене или обучение, в ЕС, който е 21 % спрямо 12,5 % при местното население. Съществува и значителна разлика въз основа на пола — делът на младите момичета мигранти, които попадат в тази категория, е 25,9 % (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Пандемията от COVID-19 разкри дълбоко вкоренени неравенства по отношение на достъпа на мигрантите до здравни грижи, което води до рискове за обществото като цяло. Тя разкри също така, че вероятността мигрантите да заемат работни места, изискващи близък междуличностен контакт, е по-голяма, поради което те са изложени в по-голяма степен на COVID-19. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Пълноценното интегриране на мигрантите на пазара на труда би могло да генерира големи икономически ползи за националното благосъстояние, включително за пенсионните схеми и по отношение на данъчните вноски (2). Това е от полза за всички, тъй като пълноценната интеграция облагодетелства и мигрантите, като им предоставя достъп до социалната система на приемащата държава. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Планът за действие се позовава на набор от общи ключови принципи и ценности, които важат за всички политики на ЕС в областта на приобщаването, включително Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Представените в плана за действие конкретни действия засягат четири секторни области, а именно „образование и обучение“, „заетост и умения“, „здравеопазване“ и „жилищно настаняване“. За всяка от тях са идентифицирани пропуските по отношение на интеграцията. Тези действия са допълнени от междусекторни действия, включително изграждане на силни партньорства, увеличаване на различните възможности за финансиране, насърчаване на връзките с приемащото общество, засилване на употребата на нови технологии и цифрови инструменти, и наблюдение на напредъка в интеграцията. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК отчита факта, че акцентът на плана за действие е върху самия процес на интеграция, а не върху влизането в ЕС. Въпреки това желае да подчертае, че въпросът за събирането на семействата остава важен фактор за интеграцията от правна и социална гледна точка. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | За разлика от плана от 2016 г. настоящият план за действие обхваща не само мигрантите, но и гражданите на ЕС „с мигрантски произход“. ЕИСК отбелязва по-широкия обхват, тъй като свързаните с интеграцията аспекти са важни и за тази втора категория граждани, както и за всички граждани и пребиваващи лица; това насърчава европейския начин на живот, при който правата и потребностите по отношение на приобщаването са свързани и с отговорности. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Въпреки това ЕИСК се опасява, че по-широкият обхват на плана за действие може да доведе и до действия с по-слаба целенасоченост, а оттам и с по-слаба ефективност. Проблемите, пред които са изправени новодошлите, са различни от тези на мигрантите второ и трето поколение. Освен това включването на социалните потребности на мигрантите второ и трето поколение в политиките в областта на миграцията и интеграцията поражда риск от стигматизиране на тази група и подклаждане на расизма. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В плана за действие на Комисията е направен добър преглед на списъка на европейските инициативи в различни области, които оказват въздействие върху миграцията и интеграцията. В документа са разгледани всички съществени области на политиката, които са необходими за социално-икономическата и политическата интеграция на новопристигналите мигранти. В него се обсъжда и наличието на финансиране и партньорства с институции и организации с цел улесняване на интеграцията. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК подчертава, че наред с тези политики трудът остава ключов двигател на интеграцията и в това си качество следва да бъде запазен и насърчаван като централен елемент в целия план. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК подчертава, че реалните предизвикателства са свързани с прилагането на тези политики. Така например дори когато предишните квалификации на мигрантите се признават, работодателите се колебаят да ги наемат на работа поради липса на доверие в равнището на уменията им. Такъв изглежда е случаят с мигрантите от региона на Близкия изток и Северна Африка, както и от Южна и Централна Азия. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Положителен аспект на новия план за действие е ангажиментът за засилване на участието на регионалните и местните власти, гражданското общество, мигрантите и техните организации в политиките на ЕС в областта на интеграцията и приобщаването. ЕИСК отбелязва, че гражданското общество следва да включва и профсъюзите и работодателските организации. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | В плана за действие с право се признава значението на националните, регионалните и местните органи за политиките в областта на интеграцията и се насърчава сътрудничеството между тях. Всъщност следва да се отбележи, че те разполагат с повечето инструменти за интеграция. Действията на равнището на ЕС са допълващи и са предназначени да насърчават, улесняват и координират сътрудничеството, когато това е полезно. Вследствие на това в плана за действие не се съдържат общи или конкретни цели за държавите членки, а само препоръки. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Тъй като текстът не е правнообвързващ и крайната отговорност за политиките в областта на интеграцията на национално равнище е на държавите членки, ЕИСК подчертава необходимостта от ясни ангажименти от страна на държавите — членки на ЕС, и от създаване на подходящи форуми, включително редовни срещи, с цел координиране на политиките и оценяване на напредъка. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Комисията определя ясно какво иска да постигне във всяка област. ЕИСК подкрепя диагнозата и предложените постижения, но отбелязва отсъствието на каквито и да е ясни общи или специфични за отделните действия цели. Ефективността на прилагането изглежда зависи от процес на мониторинг, какъвто следва да бъде въведен. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | В становището си SOC/649 („Нов пакт за миграцията и убежището“) (3) ЕИСК постави въпроса за мащаба и подкрепата за мерките за интеграция. Предложените в плана за действие инструменти и стимули за различните заинтересовани страни може да не са достатъчни за чувствително подобряване на интеграцията, по-специално предвид дългосрочното естество на мерките в тази област. Поради това е необходимо да се наблюдава прилагането на този елемент. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Финансирането е важна част от плана за действие. Държавите членки и другите заинтересовани страни се насърчават да използват пълноценно финансирането от ЕС. В плана за действие е направен и преглед на всички налични инструменти за финансиране за всяка секторна област. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Въпреки че включването във всички области е споменато сред ръководните принципи при изготвянето на плана за действие, в него не се предоставят достатъчно насоки за начина, по който политиките в областта на интеграцията да бъдат включени в общите мерки за социално сближаване. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК приветства позоваването на свързаното с пола измерение на интеграцията в новия план за действие. В същото време подчертава, че свързаните с пола предизвикателства на интеграцията заслужават повече внимание и по-специфични действия във всяка от секторните области. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Образование и обучение

| 4.1.1. | В плана за действие правилно се посочва, че образованието и обучението представляват основата за успешно участие в обществото. Училищата и другите образователни институции предоставят важна среда за изграждане на приобщаващо общество и за борба със сегрегацията. Освен това придобиването на гражданско образование по въпросите на демокрацията и гражданството полага основите за активно участие в обществото, като същевременно предотвратява привличането на младежите към екстремистки идеологии. Това е област, в която следва да се насърчава активното участие в гражданското общество, тъй като то засилва доверието, социалното сближаване и чувството за принадлежност. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Що се отнася до конкретните действия за подобряване на участието в образование и обучение, предоставяната от Комисията подкрепа следва да се уточни допълнително, тъй като планът за действие съдържа само общи позовавания на дейности за целева подкрепа. Най-конкретното действие, което се споменава, е инструментариумът с практически насоки относно образованието и грижите в ранна детска възраст, който ще бъде публикуван в началото на 2021 г. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | В плана за действие се споменава и необходимостта от улесняване на признаването на квалификациите, придобити в трети държави. В него се предлагат няколко инструмента за подобряване на признаването на квалификациите: мрежата на информационните центрове и мрежата от национални информационни центрове за академично признаване (ENIC-NARIC), програмата „Еразъм“, Квалификационната рамка на ЕС и порталът „Europass“. Освен да се укрепят съществуващите инструменти, е важно да се определят и картографират съществуващите пречки пред признаването, включително липсата на доверие и други социални пречки. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Комисията подчертава важността на езиковото обучение и предлага да се развият допълнително всеобхватни и достъпни програми за езиково обучение. ЕИСК счита, че езиковото обучение следва да бъде в центъра на действията в областта на образованието и заетостта, като се започне от първите етапи на процеса на интеграция. Усвояването на езика на приемащата общност гарантира достъп до подходящи нива на образование и обучение и има широкообхватно въздействие върху интеграцията. Следователно програмите за езиково обучение следва да се основават на цялостен подход (4). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Въз основа на предстоящата цел на Гаранцията за децата е важно да се препоръча държавите членки да подкрепят по-голям достъп до образование за децата мигранти, като гарантират, че имиграционните процедури не засягат училищното обучение или правата на децата в по-широк смисъл. Образователната система следва да оценява, да посреща и да се съобразява в разумна степен с индивидуалните потребности на децата мигранти с увреждания или други потребности, за да се улесни личностното им развитие и развитието на техните таланти и творчески заложби, както и на умствените и физическите им способности до достигане на пълния им потенциал. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Целта на всички действия в тези области следва да бъде постигането на приобщаващи образователни системи на всички равнища и учене през целия живот. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | В плана се подчертава колко е важно запознаването със законите, културата и ценностите на приемащото общество на възможно най-ранен етап чрез курсове по гражданска ориентация. Комисията предлага обмен на добри практики между държавите членки в тези области. Информацията по тези въпроси следва да се предоставя по разбираем и достъпен за всички начин. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Заетост и умения

| 4.2.1. | В тази област диагностицирането на проблема и общите цели са ясно определени, като се показва важността на приноса на мигрантите за икономиката, по-специално във времената на COVID-19. В плана за действие се подчертава и как не само работниците мигранти, но и предприемачите мигранти ще бъдат от ключово значение за растежа по време на пандемията и след нея. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | За да се постигнат посочените цели, в плана за действие се насърчава използването на съществуващите инструменти на ЕС, включително Европейското партньорство за интеграция, за да се работи със социалните и икономическите партньори, инициативата „Обединени работодатели за интеграция“, InvestEU в подкрепа за предприемачеството, Европейската мрежа за интеграция, Европейската мрежа на публичните служби за заетост и платформата „Europass“ с цел споделяне и по-широко прилагане на практики за оценяване на уменията, инструмента на ЕС за съставяне на профил на уменията за гражданите на трети държави с цел улесняване на валидирането на умения и предстоящата програма „Граждани, равенство, права и ценности“ в подкрепа на хората с мигрантски произход. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Сред другите цели в плана за действие се споменава и преодоляването на трудностите при достъпа до финансови услуги и информация, но в него не се предлагат конкретни действия за разрешаване на тези затруднения. В това отношение в плана за действие следва да се насърчава овластяването на работниците мигранти чрез гарантиране на достъп до финансова и правна информация, механизми за подаване на жалби и безопасно подаване на сигнали в разбираеми и достъпни формати. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | В плана за действие с право се подчертава колко е важно да се гарантират по-ефективни и бързи системи или тестове за оценяване на уменията, като се вземе под внимание и миналият опит в тази област. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Въпреки това инструментите за оценяване на уменията не са достатъчни за гарантиране на по-голям достъп до пазара на труда, а са необходими действия за преодоляване на недоверието и дискриминацията. Важно е да се предоставят подкрепа и конкретни насоки на националните агенции по заетостта и на заинтересованите страни в сектора на заетостта, за да се разработят политики за борба с дискриминацията и да се насърчи участието на всички равнища. От съществено значение е и да се препоръчат национални политики, които да гарантират по-голям и по-безпроблемен достъп на гражданите на трети държави до всички сектори на заетостта чрез облекчаване на визовите процедури. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | В плана за действие следва да се подчертае и колко е важно да се насърчава по-голям достъп до чиракуване, стажове, професионално обучение и дори до доброволчески труд, които може да доведат до действително наемане на работа на пълен работен ден. Това ще осигури на мигрантите и на пребиваващите лица с мигрантски произход възможност да се трудят, да повишават нивото на уменията си и да имат доход, с който да издържат себе си и семействата си. По-специално програмите, насърчаващи достъпа на младите хора до пазара на труда (например Гаранцията за младежта), следва да съдържат конкретни разпоредби за гарантиране на участието на граждани на трети държави. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | В плана за действие следва да се предвидят и целеви действия, насочени към овластяването на жените мигранти и бежанките и към подобряване на достъпа им до пазара на труда, включително чрез засилване на мерките за борба с трафика и подкрепа за специфичните им потребности. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   Здравеопазване

| 4.3.1. | От съществено значение е, че в плана за действие се подчертава, че пандемията от COVID-19 е извадила на преден план съществуващите дълбоко вкоренени неравенства по отношение на достъпа до здравни услуги и че това създава рискове за обществото като цяло. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | С оглед на пандемията ЕИСК счита, че всички мигранти, включително незаконните, следва да имат достъп до основни здравни грижи, и по-специално до тестове и ваксини, във всички държави — членки на ЕС. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | По отношение на предложените действия Комисията се позовава на възможности за финансиране по линия на ФУМИ, ЕСФ+, ЕФРР и предстоящата програма „Граждани, равенство, права и ценности“. В плана за действие с право се насърчава използването на финансиране от ЕС за предоставяне на здравни услуги. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | ЕИСК подчертава, че е от ключово значение да се препоръча държавите членки да премахнат пречките пред достъпа до здравни услуги и пречките в рамките на здравните услуги, включително чрез информационни кампании относно националните здравни системи, като се оценяват и посрещат индивидуалните здравни потребности на мигрантите с увреждания. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | ЕИСК подчертава важността на повишаването на осведомеността относно психичното здраве на мигрантското население и укрепването на това здраве като част от процеса на интеграция, по-специално с оглед на настоящата пандемия, като се осигурят и съобразени с културата услуги за психично здраве. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Действията за гарантиране на по-голям достъп до здравни услуги следва да обхващат и приемните центрове за търсещи убежище лица, по-специално при изготвянето на новата програма в областта на здравеопазването. |
| --- | --- |

4.3.6.

4.4.   Жилищно настаняване

| 4.4.1. | Както бе обявено в рамките на „Вълната на саниране“, Комисията ще стартира инициатива за жилища на достъпни цени и ще насърчава несегрегирано, достойно и физически и финансово достъпно жилищно настаняване. Специално внимание ще бъде обърнато на модели на автономно, а не колективно жилищно настаняване за търсещи убежище лица. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Сред изброените цели в тази област най-висок приоритет следва да се даде на борбата с дискриминацията на жилищния пазар и на намаляването на сегрегацията по отношение на жилищното настаняване. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Това следва да включва и по-силен акцент върху увеличаването на финансово достъпното жилищно настаняване, включително социално настаняване, посредством интегрирани решения, насочени към гражданите на трети държави, както и към всички пребиваващи лица с потребности от жилищно настаняване (5). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Държавите членки следва да бъдат насърчени да използват финансирането от ЕС и за разработване и прилагане на механизми за достъп до правосъдие в случай на експлоататорско жилищно настаняване. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   Партньорства за по-ефективен процес на интеграция

| 4.5.1. | Комисията възнамерява да укрепи Европейската мрежа за интеграция, като предостави целево финансиране и помощ за изграждане на капацитет на държавите членки. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Специално внимание е отделено на подкрепата за местните и регионалните власти, включително разширяване на Градската академия за интеграция и укрепване на междурелигиозния диалог сред общностите, подпомагане на градовете да предотвратят радикализацията в рамките на започналата през 2019 г. инициатива „Градовете в ЕС срещу радикализацията“. ЕИСК подчертава значението на междурелигиозния диалог за интеграцията. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | В плана за действие се споменава и годишният Европейски форум за миграцията, организиран в сътрудничество с ЕИСК, и по-специално с неговата тематична проучвателна група „Имиграция и интеграция“ (IMI), като начин да се подкрепят консултациите с гражданското общество и организациите на диаспората. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Накрая в плана се обявява подкрепа за фондации и организации чрез структурен диалог относно интеграцията на мигрантите и проучване на възможни инструменти за сътрудничество, но не се предоставят подробности каква би могла да бъде тази подкрепа. |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Увеличаване на възможностите за финансиране от ЕС

| 4.6.1. | Свързаните с финансирането аспекти присъстват във всички действия, предложени в плана, и са обвързани с МФР за периода 2021—2027 г. Добавен е преглед на основните фондове на ЕС, които са подкрепяли интеграцията и приобщаването през периода 2014—2020 г., но не са посочени цифри за в бъдеще. В тази връзка ЕИСК осъзнава, че е необходимо да се изчака завършването на етапа на програмиране, за да се знае какви суми ще бъдат отпуснати от държавите членки за свързаните с интеграцията въпроси по линия на всеки от фондовете. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Списъкът на фондовете, които могат да се използват за интеграция и приобщаване или имат отношение към действията за подкрепа на мигрантите, е впечатляващ, като включва ФУМИ, ЕСФ+ и ЕФРР. Същевременно следва да се изяснят полезните взаимодействия с други фондове, например с „Еразъм+“, Механизма за възстановяване и устойчивост, ЕЗФРСР и InvestEU. Щом бъде приет, инструментът за техническа подкрепа също ще може да осигури подкрепа на държавите членки за разработването или подобряването на политиките за интеграция и приобщаване. И накрая, предстоящата програма „Граждани, равенство, права и ценности“ също би могла да играе роля за финансирането на конкретни действия, насочени към граждани на ЕС с мигрантски произход. Взето е решение да се използва обширен портфейл от възможни фондове, но може би по-подходящ вариант щеше да бъде създаването на специални фондове по въпросите на интеграцията. ЕИСК предлага Комисията да улесни достъпа до финансиране, например като създаде специален инструмент за интеграция на мигрантите. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | В тази рамка е важна и Европейската гаранция за децата, тъй като в групата на децата в най-неравностойно положение попадат и децата с мигрантски произход. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Поради сложността на финансирането от ЕС е необходимо разработеният през 2018 г. инструментариум да се актуализира, за да може фондовете да се използват за целите на интеграцията през програмния период 2021—2027 г. |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | Друг интересен аспект на политиката за финансиране е намерението на Комисията да развива публично-частни партньорства с фондации и частни донори. |
| --- | --- |

4.6.5.

4.7.   Насърчаване на участието в приемащото общество и срещите с него

| 4.7.1. | ЕИСК приветства идеята за включване на новосъздадената група от експерти във връзка с мнението на мигрантите, съставена от мигранти и организации, представляващи техните интереси, в разработването и изпълнението на бъдещите политики в областта на миграцията, убежището и интеграцията. Това би могло да допринесе за подобряване на участието на мигрантите и гражданите на ЕС с мигрантски произход в консултативния процес и да гарантира, че политиките отразяват реалните потребности. Поради тези причини е важно да се създадат възможности за двупосочен обмен между гражданите на трети държави и приемащите общности, като се започне от ранните етапи на прием и интеграция. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Целта на плана за действие е да се насърчава диалогът и да се повишава осведомеността сред всички европейци относно реалностите на интеграцията и миграцията. Съществува обаче риск тази цел да е твърде неясна въпреки ясните усилия, които се полагат за повишаване на осведомеността относно фактите и цифрите. Абсолютно задължително е да се промени представата за миграцията в общественото съзнание и ЕИСК иска да узнае какво ще бъде направено за постигането на тази цел. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | ЕИСК подкрепя инициативи, като например футболни фестивали, насочени към млади мигранти, в градовете домакини на европейски шампионати, които биха могли да имат положително въздействие върху положителните послания относно миграцията. Други ad hoc мерки от подобно естество обаче, като например награди за интеграция за местни училища или общности/организации, може да засилят усещането за различията и да стигматизират определени групи. |
| --- | --- |

4.7.3.

4.8.   Повишаване на използването на новите технологии и цифровите инструменти

| 4.8.1. | В плана за действие на Комисията с право се признава реалният риск от цифрово разделение между мигрантите и местното население поради различни причини: 8,1 % от хората, родени извън Европа, не могат да си позволят компютър в сравнение с 3,1 % от местното население, а на родителите от мигрантски домакинства може да е по-трудно да помагат на своите деца при дистанционното обучение. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | В плана за действие се препоръчва повишаване на цифровата грамотност на мигрантското население, но не се съдържат конкретни предложения или целеви равнища за постигането на тази цел на практика. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Интересна идея е ангажирането на мигрантите в създаването и предоставянето на цифрови публични услуги. ЕИСК приема, че това вече е постигнато във връзка с административните дейности на ЕС. |
| --- | --- |

4.8.3.

4.9.   Проследяване на напредъка: към основана на доказателства политика за интеграция и приобщаване

| 4.9.1. | ЕИСК приветства целта за постигане на дебат за миграцията, който да се основава в по-голяма степен на доказателства. Ако по-добрите данни и презентационни инструменти могат да допринесат за тази цел, то те трябва да се събират, развиват и разпространяват. Показатели на ЕС за интеграция съществуват от 2010 г., но въпреки големите усилия все още има пропуски в знанията. Полезни инструменти в това отношение биха могли да бъдат нов барометър и съвместно информационно табло, за да се улесни съпоставката между държавите и във времето. |
| --- | --- |

4.9.1.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ЕК, „План за действие относно интеграцията и приобщаването за периода 2021—2027 г.“, стр. 5.

1

План за действие относно интеграцията и приобщаването за периода 2021—2027 г.“

(2)  Пак там, стр. 2.

2

(3)  ОВ C 123, 9.4.2021 г., стр. 15.

3

(4)  По отношение на целевите равнища на владеене на език за интеграция вж. също становище SOC/641 относно „Интеграция на жени, майки и семейства с мигрантски произход в държавите — членки на ЕС, и целеви равнища на владеене на език за интеграция“ (проучвателно становище по искане на германското председателство) (ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 1).

4

Интеграция на жени, майки и семейства с мигрантски произход в държавите — членки на ЕС, и целеви равнища на владеене на език за интеграция

(5)  За обзор на новаторски и приобщаващи решения за жилищно настаняване вж. Housing Europe Observatory, 2018 г., Housing & Migration. Research Briefing (Жилищно настаняване и миграция — резюме на проучването). Брюксел: Housing Europe Observatory.

5

Housing & Migration. Research Briefing

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/141 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/141

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Гарантиране на справедливост в ЕС — европейска стратегия за съдебно обучение за периода 2021—2024 г.“

(COM(2020) 713 final)

(2021/C 286/24)

| Докладчик: | Elena CALISTRU |
| --- | --- |

Докладчик:

Elena CALISTRU

| Консултация | Европейска комисия, 24.2.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 16.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 240/3/0 |

Консултация

Европейска комисия, 24.2.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

16.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

240/3/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Съдебното обучение по правото на Съюза подобри правилното и еднакво прилагане на правото на ЕС и изгради взаимно доверие в трансграничните съдебни производства, подпомагайки по този начин развитието на пространството на правосъдие на ЕС. Стратегията се основава на успеха на предходните усилия и има за цел съдебното обучение да остане на челно място в дневния ред на ЕС, със специален акцент върху преодоляването на възникващите предизвикателства като екологичния преход или новите колективни трудови правоотношения и приспособяването към новата технологична ера. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Като им бъдат предоставени подходящи ресурси, подкрепа и обучение, практикуващите юристи във всички държави членки ще могат да отговорят на нуждите на гражданите, работниците и предприятията в целия ЕС. Добре обучените специалисти играят важна роля за укрепване на културата на върховенството на закона и за отстояване на самото върховенство на закона, за насърчаване на европейските ценности и принципи като независимостта на съдебната власт и за подпомагане на ефективното спазване на основните права на равнището на ЕС и на национално равнище. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Текущото развитие на пазара на труда повдига все повече въпроси относно статута и правилата, приложими към работниците и възникващите нови форми на работа. По този въпрос решенията на съдилищата в държавите членки се различават в сходни или идентични ситуации, дори в случаи, отнасящи се до едно и също дружество. За да се гарантира единна съдебна практика и правилно функциониране на вътрешния пазар, е необходимо да се осигурят насоки и обучение за съдебната власт. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК напълно разбира и признава, че Комисията има само подкрепяща рола в съдебното обучение, докато националните заинтересовани страни носят основната отговорност. Въпреки това подходящата стратегическа интеграция и финансовата подкрепа за изпълнението на стратегията следва да бъдат обща грижа. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Предвид предизвикателството на равнището на ЕС и нарастващия брой въпроси с европейско измерение (напр. защитата на финансовите интереси на ЕС в нови финансови механизми, цифровият и екологичният преход) е все по-важно да се определят правила за по-еднороден подход във всички държави членки по отношение на съдебното обучение. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | В същата степен ЕИСК признава значението, което Комисията придава на редовното наблюдение на изпълнението на стратегията и на работата с останалите институции на ЕС, за да се осигури необходимата политическа подкрепа за постигането на целите. Комитетът настойчиво препоръчва на Комисията да намери начини, по които организациите на гражданското общество и социалните партньори да могат да бъдат включени в наблюдението на изпълнението на стратегията както на равнището на ЕС, така и на равнището на държавите членки. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че за да се защитят финансовите интереси на ЕС, въпросите, свързани с околната среда, и правата на Съюза, в обучението на практикуващите юристи следва да се включат защитата и правата на лицата, сигнализиращи за нередности, които играят ключова роля за предотвратяването на злоупотреби, свързани с измами и корупция, както и на всяко нарушение на правата на Съюза. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Европейското съдебно обучение следва да надхвърля юридическото образование и Комитетът приветства по-специално акцента върху професионалните умения на съдията като основен елемент за ефективността на правосъдието. ЕИСК подкрепя развитието на професионални умения в допълващи области като етика, съдебна медицина и психология, както и да се гарантира, че практикуващите юристи имат необходимото разбиране за техническите елементи, които в повечето случаи са предмет на различни области на законодателството на ЕС като околната среда, инфраструктурата или финансите/банковото дело. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Аналогично, в контекста на цифровизацията и по-специално при използването на инструменти с изкуствен интелект в съдебната система, ЕИСК препоръчва специализирано обучение. По-конкретно следва да се цели активно и да се насърчава познаването и прилагането на принципите на Европейската етична харта за използване на изкуствения интелект в съдебните системи. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Основно съдържание на документа на Комисията

| 2.1. | Оценката на Европейската стратегия за съдебно обучение 2011—2020 г. показва, че прилагането ѝ е съдействало за подобряване на обучението по правото на Съюза за практикуващите юристи (по-специално съдии и прокурори), изграждане на капацитет на мрежи, като Европейската мрежа за съдебно обучение (EJTN), и укрепване на мрежите и доставчиците на обучение на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Чрез съдебно обучение на равнището на ЕС трябва да бъде насочено към новите развития и предизвикателства, сред които са накърняване на върховенството на закона, атаки срещу основните права в някои държави членки, нови области на регулиране на равнището на ЕС, но и цифровия преход. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Европейската стратегия за съдебно обучение през периода 2021—2024 г. има за цел да се утвърди обща европейска съдебна култура, основана на върховенството на закона, основните права и взаимното доверие. В нея се предлага рамка и набор от ключови действия за засилване на правилното и ефективно прилагане на правото на ЕС. Държавите членки, доставчиците на обучение, националните и европейските организации на специалистите в областта на правосъдието и ЕС се приканват, чрез споделена отговорност, да обърнат внимание на следните приоритети:






  — | съдебно обучение за насърчаване на обща култура в областта на върховенството на закона; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

съдебно обучение за насърчаване на обща култура в областта на върховенството на закона;

| — | подкрепа на основните права и превръщане на правата в Хартата на основните права на ЕС в реалност в ежедневния живот на хората с акцент върху защитата на жертвите и уязвимите лица; |
| --- | --- |

—

подкрепа на основните права и превръщане на правата в Хартата на основните права на ЕС в реалност в ежедневния живот на хората с акцент върху защитата на жертвите и уязвимите лица;

| — | увеличаване на цифровизацията на правосъдието; |
| --- | --- |

—

увеличаване на цифровизацията на правосъдието;

| — | поддържане на знанията актуални спрямо развитието на правото на ЕС, включително трансгранично съдебно сътрудничество; |
| --- | --- |

—

поддържане на знанията актуални спрямо развитието на правото на ЕС, включително трансгранично съдебно сътрудничество;

| — | подготовка на практикуващите специалисти за справяне с нови предизвикателства, особено в резултат на пандемията; |
| --- | --- |

—

подготовка на практикуващите специалисти за справяне с нови предизвикателства, особено в резултат на пандемията;

| — | обучение, надхвърлящо рамките на правото на Съюза, като обучение по „професията на съдията“ и по неюридически знания и умения; |
| --- | --- |

—

обучение, надхвърлящо рамките на правото на Съюза, като обучение по „професията на съдията“ и по неюридически знания и умения;

| — | създаване и прилагане на по-практическа и съобразена в по-голяма степен с нуждите програма за обучение за специалисти в областта на правосъдието; |
| --- | --- |

—

създаване и прилагане на по-практическа и съобразена в по-голяма степен с нуждите програма за обучение за специалисти в областта на правосъдието;

| — | засилено, разширено и по-целенасочено обучение за различните категории специалисти в областта на правосъдието; |
| --- | --- |

—

засилено, разширено и по-целенасочено обучение за различните категории специалисти в областта на правосъдието;

| — | насърчаване на висококачествени, ефективни дейности за обучение, включително различни форми на обучение с акцент върху хибридни методи и/или методи на електронно обучение и използване на изпробвани и тествани учебни програми; |
| --- | --- |

—

насърчаване на висококачествени, ефективни дейности за обучение, включително различни форми на обучение с акцент върху хибридни методи и/или методи на електронно обучение и използване на изпробвани и тествани учебни програми;

| — | насърчаване на съдебното обучение за млади практикуващи специалисти; |
| --- | --- |

—

насърчаване на съдебното обучение за млади практикуващи специалисти;

| — | повишаване на споделената отговорност на националните заинтересовани страни, мрежите от експерти по правото на Съюза, Европейската мрежа за съдебно обучение, други участници на равнището на ЕС и Комисията; |
| --- | --- |

—

повишаване на споделената отговорност на националните заинтересовани страни, мрежите от експерти по правото на Съюза, Европейската мрежа за съдебно обучение, други участници на равнището на ЕС и Комисията;

| — | насоченост към специалисти в областта на правосъдието извън ЕС, по-специално от Западните Балкани. |
| --- | --- |

—

насоченост към специалисти в областта на правосъдието извън ЕС, по-специално от Западните Балкани.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Кризата с COVID-19 причини значителни затруднения за дейността на съдебната система, както и създаде няколко нови предизвикателства, които практикуващите специалисти в областта на правосъдието трябва да преодолеят. ЕИСК приветства вниманието, отделено на необходимостта от осигуряване не само на инфраструктурата за цифровия преход, но и на инвестициите в уменията на практикуващите специалисти, които ще трябва да бъдат част от тази цифрова трансформация. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Съществува едно важно условие — изпълнението на стратегията е невъзможно без участието на всички заинтересовани страни, включително министерства на правосъдието, съвети на съдебната власт и прокуратурата, съвети на самостоятелно регулираните професии, европейски асоциации на специалистите в областта на правосъдието, доставчици на обучение на национално равнище и на равнището на ЕС, институции на ЕС и органи. ЕИСК се присъединява към призива на Комисията тези участници да се ангажират с постигането на количествените и качествените цели на стратегията. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Комитетът припомня заключенията от многобройни предходни становища (1), в които заявява, че съгласуваността при достъпа до правосъдие в целия ЕС е основен фактор в подкрепа на единния пазар и последователното прилагане на произтичащите от правото на ЕС права в Съюза, като осигурява необходимите за гражданите и предприятията яснота и сигурност, тъй като все още съществуват значителни различия в прилагането на достиженията на правото на ЕС от държавите членки. Поради това е от съществено значение да се подкрепят държавите членки на национално равнище, като им се предостави не само необходимото допълващо финансиране (включително от средствата за възстановяване и устойчивост), но и инструментите, за да се гарантира, че всички заинтересовани страни и работещите в областта на правосъдието са готови да се присъединят към това усилие. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | В същата степен ЕИСК признава значението, което Комисията придава на редовното наблюдение на изпълнението на стратегията и на работата с останалите институции на ЕС, за да се осигури необходимата политическа подкрепа за постигането на целите. Комитетът приканва Комисията да намери начини, по които организациите на гражданското общество и социалните партньори да могат да бъдат включени в наблюдението на изпълнението на стратегията както на равнището на ЕС, така и на равнището на държавите членки. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК споделя виждането, че добре обучените специалисти играят важна роля за укрепване на културата на върховенството на закона и за отстояване на самото върховенство на закона, за насърчаване на европейските ценности и принципи като независимостта на съдебната власт и за подпомагане на ефективното спазване на основните права на равнището на ЕС и на национално равнище. Комитетът обаче подчертава, че е важно да се осигурят подходящи ресурси, подкрепа и обучение като част от едно по-голямо усилие да се гарантира, че практикуващите специалисти в областта на правосъдието във всички държави членки могат да отговорят на нуждите на гражданите и предприятията в целия ЕС при спазване на едни и същи стандарти и ценности. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | От създаването си през 2018 г. групата на ЕИСК „Основни права и правова държава“ (ОППД) обръща внимание на мненията на заинтересованите страни по въпроси, свързани с качеството и независимостта на съдебната система. ЕИСК споделя виждането, че добре обучените специалисти играят важна роля за укрепване на културата на върховенството на закона и за поддържане на самото върховенство на закона, за насърчаване на европейските ценности и принципи като независимостта на съдебната власт и за подпомагане на ефективното спазване на основните права на равнището на ЕС и на национално равнище. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства непрекъснатия ангажимент за основно обучение за практикуващите специалисти в областта на правосъдието в държавите членки, по-специално чрез спазването на достиженията на правото на ЕС в областта на върховенството на закона и ефективното изпълнение на ангажиментите на държавите членки към основните права (включително правата на конкретни уязвими групи като деца, хора с увреждания, жертви на основано на пола насилие, расизъм и дискриминация). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Текущото развитие на пазара на труда повдига все повече въпроси относно статута и правилата, приложими към работниците и възникващите нови форми на работа. По този въпрос решенията на съдилищата в държавите членки се различават в сходни или идентични ситуации, дори в случаи, отнасящи се до едно и също дружество. За да се гарантира единна съдебна практика и правилно функциониране на вътрешния пазар, е необходимо да се осигурят насоки и обучение за съдебната власт. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Друг елемент, който ЕИСК подчертава, е необходимостта да продължат дейностите за обучение в областите, считани за проблемни съгласно Европейската програма за сигурност, като киберпрестъпността, организираната престъпност и финансовите престъпления, които имат въздействие върху бюджета на ЕС, особено в новия контекст на създаването на Европейската прокуратура. Това следва да бъде постоянна грижа за всички заинтересовани страни и за тази цел би трябвало да бъдат заделени подходящи ресурси. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Що се отнася до защитата на финансовите и екологичните интереси на ЕС, ЕИСК счита, че обучението на практикуващите юристи трябва да включва защитата на лицата, сигнализиращи за нередности, чиито права все още са твърде слабо познати и които чрез своите сигнали играят ключова роля за предотвратяването на злоупотреби, свързани с измами и корупция, и всяко нарушение на правата на Съюза. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Един от най-важните въпроси ще бъде свързан с постигането на напредък в цифровата област от сектора на правосъдието. ЕИСК отбелязва обаче, че съществуват съществени различия в националните условия и че съдебните системи в държавите членки са на различни етапи на цифровизация. В предложената стратегия се вземат предвид националните компетентности и се зачита принципът на субсидиарност. Същевременно е важно всички държави членки да работят за намаляване на съществуващите пропуски в цифровизацията не само чрез осигуряване на инвестиции в инфраструктура, но и чрез уменията на специалистите в областта на правосъдието, които ще трябва да превърнат цифровата трансформация в реалност. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Без цифровизиране на правосъдието на национално равнище и инвестиции в обучението на специалистите в областта на правосъдието, за да могат да използват цифрови инструменти и технологии в ежедневната си практика, ще бъде трудно да се подпомогне по-тясно трансгранично сътрудничество между съдебните органи. Освен това без подходящи и последователни инвестиции в обучение не само по цифрови умения, но и по осведоменост, ще бъде трудно да се преодоляват новите предизвикателства (както въпросите на подходящата защита на правата и личните данни на лицата в цифровото пространство, така и новите проблеми като киберпрестъпността). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | В контекста на цифровизацията, и по-специално при използването на инструменти с изкуствен интелект в съдебната система, ЕИСК препоръчва специализирано обучение по този въпрос. Зачитането на основните права, предотвратяването на дискриминацията, използването на качествени данни в съдебните решения и зачитането на подхода „под човешки контрол“ се съдържат, наред с други теми, в Европейската етична харта за използване на изкуствения интелект в съдебните системи (2). Изключително важно е да се осигури познаването и спазването на тези принципи чрез обучение. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК приветства отчитането на факта, че европейското съдебно обучение следва да надхвърля рамките на юридическото образование и да подпомага развитието на професионални умения. По-специално Комитетът отбелязва акцента върху обучението по „професията на съдията“ като основен елемент за ефикасността на правосъдието, отношенията на доверие между съдебните системи и обществеността и доверието между практикуващите специалисти в трансграничното сътрудничество. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Друг основен елемент, на който трябва да се обърне внимание, е обучението на практикуващите специалисти в областта на правосъдието по допълващи области като етика, съдебна медицина и психология, както и да се гарантира, че практикуващите юристи имат необходимото разбиране за техническите елементи, които в повечето случаи са предмет на различни области на законодателството на ЕС като околната среда, инфраструктурата или финансите/банковото дело. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК оценява и насочеността към по-широк кръг от специалисти в областта на правосъдието, които прилагат правото на ЕС, включително, на първо място, съдии, прокурори и съдебен персонал, но така също и професии като адвокати, нотариуси, съдебни изпълнители, медиатори, устни и писмени юридически преводачи, вещи лица, а в дадени ситуации и служители в затворите и пробационни служители. Въпреки това следва да се обърне специално внимание на твърде разнородната ситуация в държавите членки, с разнообразни специфични национални обстоятелства, които биха могли да затруднят дори изпълнението на стратегията. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК споделя и виждането, че обучението следва да бъде с достатъчно добро качество, за да се постигнат целите му, че е задължително да се направи оценка на потребностите, но и че практикуващите в областта на правосъдието се нуждаят от предоставяне на различни форми на обучение, включително комбинация от присъствени дейности по местоживеене, инструменти за електронно обучение и обучение на работното място. Комитетът обаче изразява загриженост, че общите методологии и националните доставчици на обучение няма да бъдат достатъчни в това отношение и че, макар и в момента да има изобилие от ресурси, добри практики и ръководства на равнището на ЕС, държавите членки не са напълно ангажирани с използването им. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Уникалната роля и резултати на Европейската мрежа за съдебно обучение представляват постоянен опит, от който можем да се учим, и ЕИСК приветства акцента върху ролята, която участниците на равнището на ЕС ще имат в насърчаването и организирането на трансгранични дейности по обучение, като същевременно увеличават ефекта от обучението. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Значението на европейското съдебно обучение за насърчаването на обща култура в областта на върховенството на закона проличава и в насочеността към специалисти в областта на правосъдието извън ЕС или в специалния акцент върху това да се гарантира, че младите специалисти в областта на правосъдието получават обучение по правната система и правната култура на ЕС в хода на първоначалното си обучение. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | ЕИСК приветства и усилията на Комисията да насърчава участието на специалисти в областта на правосъдието от държави извън ЕС — по-специално от региона на Западните Балкани — в обучението по достиженията на правото в областта на върховенството на закона или по трансграничното съдебно сътрудничество. Комитетът постоянно подчертава (3) необходимостта от подкрепа на върховенството на закона и независимото правосъдие за държавите — кандидатки и потенциални кандидатки за членство в ЕС. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | ЕИСК обръща внимание и на необходимостта от признаване на предизвикателствата след Брексит, които биха могли да възникнат за специалистите в съдебната система. Това е от особено значение в контекста на сключеното Споразумение за търговия и сътрудничество между ЕС и Обединеното кралство, но също така и за правоприлагането и съдебното сътрудничество по наказателноправни въпроси и за гарантиране на зачитането на основните права. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Не на последно място, с оглед на гарантирането на устойчивостта на предложените действия, ЕИСК подчертава, че е необходимо освен заинтересованите страни от съдебната система да се включат и организациите на гражданското общество и професионалните асоциации на практикуващи специалисти в областта на правосъдието и търсещите правосъдие от различни области (околна среда, обществени поръчки, здравеопазване, защита на потребителите, права на работниците и колективни трудови правоотношения и т.н.). Активното участие на гражданското общество и социалните партньори може да допринесе допълнително за укрепването на демокрацията, правата на човека и върховенството на закона. |
| --- | --- |

4.16.

Брюксел, 27 април 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Достъп до правосъдие на национално равнище във връзка с мерките за прилагане на правото на ЕС в областта на опазването на околната среда“ (съобщение) (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стp. 65); Становище на ЕИСК относно „Действия на ЕС за подобряване на спазването на законодателството и управлението в областта на околната среда“ (ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 83); Становище на ЕИСК относно „Прилагане на Конвенцията от Орхус — Достъп до правосъдие по въпроси на околната среда“ (ОВ C 123, 9.4.2021 г., стр. 66).

1

„Достъп до правосъдие на национално равнище във връзка с мерките за прилагане на правото на ЕС в областта на опазването на околната среда“

„Действия на ЕС за подобряване на спазването на законодателството и управлението в областта на околната среда“

„Прилагане на Конвенцията от Орхус — Достъп до правосъдие по въпроси на околната среда“

(2)  https://rm.coe.int/charte-ethique-fr-pour-publication-4-decembre-2018/16808f699b.

2

(3)  Становище на ЕИСК относно „Засилване на процеса на разширяване — надеждна перспектива за членство в ЕС за Западните Балкани“, (ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 88); Становище на ЕИСК относно „Стратегия на ЕС за разширяване“ (ОВ C 133, 14.4.2016 г., стр. 31).

3

Засилване на процеса на разширяване — надеждна перспектива за членство в ЕС за Западните Балкани

Стратегия на ЕС за разширяване

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/146 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/146

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно рамка за издаването, проверката и приемането на оперативно съвместими удостоверения за ваксинация, направен тест и преболедуване с цел улесняване на свободното движение по време на пандемията от COVID-19 (Цифрово зелено удостоверение)“

(COM(2021) 130 final — 2021/0068 (COD)

(2021/C 286/25)

| Докладчик: | George VERNICOS |
| --- | --- |

Докладчик:

George VERNICOS

| Консултация | Европейска комисия, 21.4.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 251/0/4 |

Консултация

Европейска комисия, 21.4.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

251/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Пандемията от COVID-19 доведе до изключително сътресение за нашите икономики, общества и живот, а туристическият сектор е засегнат в безпрецедентна степен. Настоящата криза изведе на преден план значението на туризма за Европа не само от икономическа гледна точка, но и по отношение на съвместния живот и изграждането на обща съдба. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че „цифровото зелено удостоверение“ следва да опрости в максимална степен пътуванията за хората и да улесни движението им по време на пандемията от COVID-19. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че е необходимо да се поясни, че притежаването на „цифрово зелено удостоверение“ не представлява предварително условие за упражняване на правото на свободно движение и че с предложеният регламент не се установява задължение или право за ваксиниране. Въпреки това Комитетът препоръчва по-специално социално маргинализираните групи и групите в неравностойно положение да имат достъп до съответната информация, а въздействието на зеленото удостоверение върху тези групи трябва да бъде надлежно оценено и наблюдавано. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчертава, че притежаването на зеленото удостоверение не би трябвало да освобождава пътуващите от спазването на други мерки за намаляване на риска, а би трябвало да се разглежда като преходна стратегия за държавите, които изискват постоянен механизъм за непрекъсната преоценка след приемането му. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК отбелязва, че всички европейски държави би трябвало да работят заедно, за да постигнат възможно най-скоро единни рамкови условия (т.е. съдържание, формат, принципи и технически стандарти на удостоверението), тъй като не можем да си позволим да загубим още едно туристическо лято. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отбелязва, че протоколите за пътуване трябва да бъдат ясни и приложими за международните пътувания по въздух, суша и море. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК изтъква, че тъй като личните данни включват чувствителни медицински данни, от решаващо значение за всички държави членки е наличието на оперативно съвместими системи с не по-малко строги разпоредби за защита на данните. Цифровото зелено удостоверение не трябва да изисква създаването и поддържането на централна база данни на равнището на ЕС. Освен това ЕИСК препоръчва цифровото зелено удостоверение да бъде организирано по такъв начин, че информацията за това коя категория се попълва за пътуването да бъде видима само за пътуващия. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК би искал също така да насочи вниманието към факта, че цифровото зелено удостоверение ще послужи и за улесняване на служебните пътувания. Това не трябва да води до дискриминация на работното място или до злоупотреба чрез наемане на ваксинирани лица от трети държави на работни места с лоши условия на труд. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да гарантират, че удостоверението, както и актуализирането му, ще остане безплатно. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подчертава необходимостта от ускоряване на ваксинацията чрез увеличаване на производството на ваксини и гарантиране на по-голяма степен на прозрачност и предвидимост, за да се гарантира подходящ брой ваксини в целия ЕС чрез координиран и единен подход. Същевременно държавите би трябвало да инвестират допълнително в образователни кампании относно ползите от ваксинацията за борба с дезинформацията. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Според ЕИСК самотестуването и кръвният тест за антитела срещу COVID-19 трябва да бъдат добавени като допълнителни методи за получаване на цифровото зелено удостоверение. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК подкрепя идеята, че за избягване на неравностойни ограничения на свободата на движение за хората, които не са ваксинирани, европейските правителства следва да осигурят лесен и безплатен достъп до тестове за всички граждани. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК счита, че удостоверението трябва да бъде признато във всяка държава — членка на ЕС, за да се проправи пътят за установяване на пълна свобода на движение в рамките на ЕС по време на пандемията от COVID-19. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Контекст

| 2.1. | За да се гарантира добре координиран, предвидим и прозрачен подход към приемането на ограничения на свободата на движение в отговор на пандемията от COVID-19, на 13 октомври 2020 г. Съветът прие Препоръка (ЕС) 2020/1475 на Съвета (1).
  В действителност обаче тази препоръка не беше приложена в достатъчна степен, докато отделните държави членки прилагаха различни ограничения. |
| --- | --- |

2.1.

В действителност обаче тази препоръка не беше приложена в достатъчна степен, докато отделните държави членки прилагаха различни ограничения.

| 2.2. | По-важното е, че в декларацията, приета след неформалните видеоконференции от 25—26 февруари 2021 г., членовете на Европейския съвет поискаха продължаване на работата по изготвяне на общ подход спрямо удостоверенията за ваксинация. Комисията работи с държавите членки в рамките на мрежата за електронно здравеопазване — доброволна мрежа от национални органи за електронно здравеопазване — за да подготви оперативната съвместимост на тези удостоверения. Мрежата за електронно здравеопазване постигна съгласие и по общи хармонизирани набори от данни за ваксинацията срещу COVID-19, удостоверенията за направен тест и преболедуване и на 12 март 2021 г. постигна съгласие по очертанията на рамка за доверие. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Въз основа на извършената до момента техническа работа на 17 март 2021 г. Комисията представи предложение за Регламент за цифрово зелено удостоверение, който представлява рамка за издаването, проверката и приемането на оперативно съвместими здравни удостоверения за ваксинация, направен тест и преболедуване, с цел улесняване на свободното движение в ЕС (2021/0068 (COD), и придружаващо предложение относно гражданите на трети държави, които престояват или пребивават законно в ЕС (2021/0071 (COD).
  Планираното европейско удостоверение ще предостави, при зачитане на основните права, включително неприкосновеността на личния живот и недискриминацията:






  — | доказателство, че дадено лице е ваксинирано срещу COVID-19, и/или |
| --- | --- | --- |

2.3.

Планираното европейско удостоверение ще предостави, при зачитане на основните права, включително неприкосновеността на личния живот и недискриминацията:

—

доказателство, че дадено лице е ваксинирано срещу COVID-19, и/или

| — | резултати от скорошни тестове за заразяване със SARS-CoV-2, и/или |
| --- | --- |

—

резултати от скорошни тестове за заразяване със SARS-CoV-2, и/или

| — | информация за възстановяването на дадено лице от заразяване със SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

—

информация за възстановяването на дадено лице от заразяване със SARS-CoV-2.

| 2.4. | Удостоверението ще бъде издавано на гражданите на ЕС и членовете на техните семейства, на гражданите на трети държави, които пребивават в ЕС, и на посетителите, които имат право да пътуват до други държави членки. То ще бъде валидно във всички държави — членки на ЕС, и в Исландия, Лихтенщайн и Норвегия чрез включването му в Споразумението за ЕИП. Швейцария също може да реши да го въведе. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Националните власти в държавите — членки на ЕС (болници, центрове за тестване или здравни органи), ще отговарят за издаването му. Удостоверението ще включва името на лицето, датата на раждане, датата на издаване, информация за ваксината, статуса на тестване или преболедуване и уникален идентификатор. Ще бъде създаден QR код за установяване на автентичността на удостоверението, за гарантиране на сигурността на данните и за защита срещу фалшифициране. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Предложението не задължава държавите членки да отменят ограниченията на свободното движение (доколкото са необходими за защита на общественото здраве) за пътуващите със зелено удостоверение, но им предоставя надеждни, автентични и хармонизирани документи. Поради това е очевидно, че ще остане свобода на преценка, въпреки че предложената рамка препоръчва ограниченията да бъдат сведени до абсолютно необходимото и съдържа презумпция, че те ще бъдат отменени за притежателите на удостоверения, като от държавите членки се изисква да информират другите държави членки и Комисията, ако продължават да ги налагат. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Предложената система оставя възможността за актуализации въз основа на нови научни доказателства за ефикасността на ваксините за спиране на предаването на SARS-CoV2 и продължителността на защитния имунитет от предишна инфекция. Понастоящем рамката определя максималния срок на валидност на удостоверението за възстановяване от предишно заразяване с COVID-19 на 180 дни. Съгласно предложението използването на цифровото зелено удостоверение ще бъде временно прекратено, след като Световната здравна организация (СЗО) обяви края на международната извънредна здравна ситуация, свързана с COVID-19, но може да бъде задействано отново при бъдещи пандемии. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки относно настоящата криза на туристическия сектор

| 3.1. | Туристическият сектор, който е силно динамичен и взаимносвързан, е един от икономическите двигатели на Европа, който представлява 50 % (2) от световния туризъм. В държавите на всички равнища на развитие милиони работни места и предприятия зависят от силния и процъфтяващ туристически сектор. Туристическият сектор допринася косвено и директно с почти 10 % към БВП на ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Пандемията от COVID-19 доведе до изключително сътресение за нашите икономики, общества и живот. За да ограничат разпространението на вируса отвъд националните граници, държавите използват комбинация от мерки, някои от които оказаха отрицателно въздействие върху пътуванията в рамките на държавите членки и извън тях.
  Туризмът е засегнат в безпрецедентна степен, като 2020 г. е най-лошата година за сектора. През 2020 г. в Европа се наблюдава намаляване на броя на пристигащите с 69 %, а през януари 2021 г. — с 85 % (3). |
| --- | --- |

3.2.

Туризмът е засегнат в безпрецедентна степен, като 2020 г. е най-лошата година за сектора. През 2020 г. в Европа се наблюдава намаляване на броя на пристигащите с 69 %, а през януари 2021 г. — с 85 % (3).

| 3.3. | Положението е особено трудно в държавите от ЕС, които са основни туристически дестинации, а именно Италия, Гърция, Португалия, Малта, Кипър, Испания и Франция. Според оценки туристическият сектор в ЕС, в който са заети приблизително 13 милиона души (4), ще загуби около 1 милиард евро приходи на месец в резултат на епидемията от COVID-19. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Фактът, че повече от една трета от добавената стойност на туризма, генерирана в националната икономика, е в резултат на непряко въздействие, разкрива обхвата и дълбочината на връзките между туризма и други сектори. (5) В резултат на това намаляването на туристическите потоци оказва сериозно въздействие върху икономиката като цяло. (6) |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | По отношение на туристическия сектор е важно също така да се подчертае и неговото социално въздействие. Туризмът допринася за развитието на селските общности, като осигурява допълнителни източници на доходи и по този начин дава възможност за балансирано териториално развитие на нашите общества. Туризмът също така е и движеща сила за опазването на природното и културното наследство, като ги съхранява за бъдещите поколения. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | С поглед към бъдещето Световната организация по туризъм прогнозира евентуално възстановяване на международните пътувания през втората половина на годината. Това се основава на редица фактори, най-вече на значителното премахване на ограниченията за пътуване, успеха на програмите за ваксинация и въвеждането на хармонизирани протоколи, като например цифровото зелено удостоверение, планирано от Европейската комисия. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Конкретни бележки по предложението за регламент за цифровото зелено удостоверение

| 4.1. | ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията за работа с държавите членки в рамките на мрежата за електронно здравеопазване с оглед на подготвянето на оперативната съвместимост на удостоверенията за ваксинация, за да се намери общоприложимо решение, да се премахне сложността, да се ограничи наборът от данни за удостоверенията за ваксинация до абсолютно необходимия минимум за защита на чувствителните данни на притежателите и да се разработи единен идентификатор. Липсата на действие на равнището на ЕС вероятно ще доведе до това държавите членки да приемат различни, некоординирани и сложни системи. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК отбелязва, че въвеждането на „зелено удостоверение“ е отличен общ стандарт за улесняване на административната бюрокрация, но не може да се счита за „основен ускорител на свободното движение“. Свободното движение ще продължи да бъде предмет на национални ограничения, които се определят единствено от способността на всяка държава и от капацитета на здравната система. В резултат на това мерките, приложими към пътуващите през граници (например карантина или самоизолация, допълнителни и повтарящи се тестове преди и/или след пристигането), ще останат на разположение и по преценка на държавите членки, въпреки че предложената рамка предвижда някои препоръки за ограничаване на държавите до абсолютно необходими ограничения. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК подчертава, че притежаването на зеленото удостоверение не би трябвало да освобождава пътуващите от спазването на други мерки за намаляване на риска, а би трябвало да се разглежда като преходна стратегия, която държавите да прилагат, когато епидемиологичната обстановка може да даде основание за облекчаване на ограниченията за пътуване, като същевременно продължава да налага използването на предпазни мерки за обезопасяване на пътуванията. Съществува несигурност по отношение на ефикасността на ваксините за намаляване на предаването или за някои мутации, както и по отношение на степента и продължителността на медииран от антитела имунитет срещу повторно заразяване със SARS-CoV-2. Освен това остават въпроси относно валидността на тестовете. Поради това ЕИСК настоятелно препоръчва въвеждането на съпътстващи мерки за защита на здравето на пътуващите и работниците, особено в затворени и пълни с хора места. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК отбелязва, че са необходими ефективни и спешни действия, като например по-добра координация на протоколите за пътуване между държавите, за да се гарантира безопасното възобновяване на туризма, тъй като не можем да си позволим да загубим още едно туристическо лято. Пандемията представлява световен проблем и за разрешаването му са необходими глобален подход и доверие — решенията на отделните държави няма да бъдат ефективни. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК подчертава, че за да бъде ефективно зеленото удостоверение, е необходимо да се осигури пълна оперативна съвместимост, сигурност и възможност за проверка. За тази цел всички европейски държави би трябвало да работят заедно, за да постигнат възможно най-скоро единни рамкови условия (т.е. съдържание, формат, принципи и технически стандарти на удостоверението). Това включва общи стандарти за продължителността на валидност на тестовете и ваксините (и кои от тях са валидни) и хората, които са удостоверени като „преболедували“.
  ЕИСК отбелязва, че протоколите за пътуване трябва да бъдат ясни и приложими за международните пътувания по въздух, суша и море. Следва да се отбележи, че прилагането на зеленото удостоверение е споделена отговорност на граничните власти и превозвачите. |
| --- | --- |

4.5.

ЕИСК отбелязва, че протоколите за пътуване трябва да бъдат ясни и приложими за международните пътувания по въздух, суша и море. Следва да се отбележи, че прилагането на зеленото удостоверение е споделена отговорност на граничните власти и превозвачите.

| 4.6. | Според ЕИСК зеленото удостоверение е разработено с идеята за възможно най-голяма опростеност, прилагане в пакет, разчитане на доверието между участващите държави и освен това ще има нужда от постоянен механизъм за непрекъсната преоценка след приемането му. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК подкрепя идеята, че следните принципи трябва да бъдат в основата на системата: а) зеленото удостоверение би трябвало да има за цел намаляване на въздействието на риска до остатъчно равнище, което се счита за приемливо от националните власти, и в съответствие със СЗО, б) ограниченията за международните пътувания би трябвало да бъдат съизмерими с епидемиологичната обстановка в държавата на произход и местоназначение, в) карантината може да продължи да бъде инструмент, който е на разположение на властите, когато е целесъобразно, г) държавите, участващи в системата, ще приемат тестове, които са одобрени от националните власти на други участващи държави, д) сложността на процесите и количеството на събираната и прехвърляната през границите информация следва да бъдат сведени до минимум, е) системата би трябвало да бъде оперативно съвместима и основана на обща номенклатура и формат за прехвърлянето на данните, ж) системата би трябвало да бъде съобразена с принципа „защита на личния живот още при проектирането“, при който съдържанието, начинът на събиране, целта на събирането, продължителността на съхраняването за част от данните или за всички данни, които се събират, ще бъдат изяснени на субекта на данни в началото. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Кампанията за ваксинация и правилата относно ваксините и удостоверяването остават от изключителната компетентност и отговорност на националните правителства. Нито една държава членка не е избрала да направи ваксинацията задължителна (освен в специални случаи като Италия при медицинския персонал) и изглежда много малко вероятно някоя от тях да го направи през следващите месеци.
  Всеобщият и равнопоставен достъп до безопасна и ефективна ваксина срещу COVID-19 обаче е от съществено значение за спасяването на човешки живот, опазването на системата на общественото здравеопазване и за осигуряването на възможност за възстановяване на икономиките. ЕИСК подчертава необходимостта от ускоряване на ваксинацията чрез увеличаване на производството на ваксини и гарантиране на по-голяма степен на прозрачност и предвидимост, за да се гарантира подходящ брой ваксини в целия ЕС чрез координиран и единен подход. Това представлява и важна предпоставка за функционирането на цифровото зелено удостоверение и за равното третиране на гражданите. |
| --- | --- |

4.8.

Всеобщият и равнопоставен достъп до безопасна и ефективна ваксина срещу COVID-19 обаче е от съществено значение за спасяването на човешки живот, опазването на системата на общественото здравеопазване и за осигуряването на възможност за възстановяване на икономиките. ЕИСК подчертава необходимостта от ускоряване на ваксинацията чрез увеличаване на производството на ваксини и гарантиране на по-голяма степен на прозрачност и предвидимост, за да се гарантира подходящ брой ваксини в целия ЕС чрез координиран и единен подход. Това представлява и важна предпоставка за функционирането на цифровото зелено удостоверение и за равното третиране на гражданите.

| 4.9. | Европейските правителства би трябвало да използват фондовете за възстановяване от пандемии за програми за ваксинация, насочени към части от населението, до които иначе би било по-трудно да се достигне, като например живеещите в селски или по-малко богати райони далеч от болниците и клиниките. Освен това би трябвало да се избягва всякаква дискриминация по отношение на етническите малцинства.
  ЕС би трябвало да инвестира допълнително в образователни кампании относно ползите от ваксината. Това би спомогнало за борбата с дезинформацията, която намалява склонността на хората да се ваксинират. |
| --- | --- |

4.9.

ЕС би трябвало да инвестира допълнително в образователни кампании относно ползите от ваксината. Това би спомогнало за борбата с дезинформацията, която намалява склонността на хората да се ваксинират.

| 4.10. | ЕИСК подкрепя идеята, че за избягване на неравностойни ограничения на свободата на движение за хората, които не са ваксинирани, европейските правителства би трябвало да осигурят лесен и безплатен достъп до тестове (и бързо получаване на резултати) за всички граждани, особено като се имат предвид евентуални различия между селските и градските райони. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК счита, че е необходимо да се поясни, че притежаването на „цифрово зелено удостоверение“ не представлява предварително условие за упражняване на правото на свободно движение и че с предложеният регламент не се установява задължение или право за ваксиниране. ЕИСК отбелязва, че всеки вид удостоверение за имунитет повдига етични въпроси, свързани със зачитането на индивидуалните права и интереси, отговорността за общественото здраве и социалната справедливост. Трябва да се извършва надлежна оценка и мониторинг на това въздействие, особено върху социално маргинализираните групи и групите в неравностойно положение. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ЕИСК отбелязва, че цифровото зелено удостоверение подкрепя така необходимото възстановяване на сектора на пътуванията и туризма. Това е също така много важно удостоверение за служебни пътувания и всякакви други социални събирания, което ще стимулира икономиката и културните и други социални събития и ще окаже положително въздействие върху здравето (психично или физическо) на хората като цяло. Комисията и държавите членки трябва да гарантират, че удостоверението, както и актуализирането му, ще остане безплатно, както се посочва в член 3, параграф 3. Удостоверението би трябвало да има QR код, за да се гарантира сигурността и автентичността. То би трябвало да е на официален (официални) език (езици) на издаващата държава членка, както и на английски език. Удостоверението трябва да бъде признато във всяка държава — членка на ЕС, за да се проправи пътят за установяване на пълна свобода на движение в рамките на ЕС по време на пандемията от COVID-19. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК желае да насочи вниманието към факта, че цифровото зелено удостоверение няма да бъде използвано единствено за туризъм. То ще послужи и за улесняване на служебните пътувания в рамките на Европа, но може да постави в неизгодно положение отделните работници. ЕИСК препоръчва държавите членки да вземат предпазни мерки, така че това да не води до дискриминация на работното място и да не оказва въздействие върху пригодността за заетост. Освен това ЕИСК предупреждава за възможността от злоупотреба с регламента за улесняване на влизането на ваксинирани лица от трети държави на работни места с лоши условия на труд. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | ЕИСК добавя, че Комисията и държавите членки би трябвало да създадат инфраструктура за цифрова рамка за доверие, която да дава възможност за сигурно издаване и проверка на удостоверения, както и да подкрепят държавите членки при техническото изпълнение, като гарантират, доколкото е възможно, оперативната съвместимост с международно установените технологични системи. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | ЕИСК подчертава, че тъй като личните данни включват чувствителни медицински данни, би трябвало да се гарантира много високо равнище на защита на данните, както и да се запази принципът за свеждане на данните до минимум.
  Рамката на „цифровото зелено удостоверение“, по-специално, не трябва да включва изискване за създаване и поддържане на база данни на равнище ЕС, а би трябвало да позволява децентрализирана проверка на цифрово подписани оперативно съвместими удостоверения. Правителствата трябва също така да гарантират, че личните данни са защитени и не се споделят, нито се злоупотребява с тях за други цели. Освен това съответните данни трябва да се обработват единствено за целите на цифровото зелено удостоверение и компетентните органи трябва да гарантират, че след това те ще бъдат заличени. Ако за пътуване между държави се изисква зелено удостоверение, от решаващо значение е всички държави членки да разполагат с оперативно съвместими системи с еднакво строги разпоредби за защита на данните и да предвидят задължение за администраторите на данни да се консултират със своите национални надзорни органи за защита на данните преди обработването на данни. ЕИСК препоръчва участието на експерти по защита на данните на европейско и национално равнище, за да се гарантира правилно прилагане. |
| --- | --- |

4.15.

Рамката на „цифровото зелено удостоверение“, по-специално, не трябва да включва изискване за създаване и поддържане на база данни на равнище ЕС, а би трябвало да позволява децентрализирана проверка на цифрово подписани оперативно съвместими удостоверения. Правителствата трябва също така да гарантират, че личните данни са защитени и не се споделят, нито се злоупотребява с тях за други цели. Освен това съответните данни трябва да се обработват единствено за целите на цифровото зелено удостоверение и компетентните органи трябва да гарантират, че след това те ще бъдат заличени. Ако за пътуване между държави се изисква зелено удостоверение, от решаващо значение е всички държави членки да разполагат с оперативно съвместими системи с еднакво строги разпоредби за защита на данните и да предвидят задължение за администраторите на данни да се консултират със своите национални надзорни органи за защита на данните преди обработването на данни. ЕИСК препоръчва участието на експерти по защита на данните на европейско и национално равнище, за да се гарантира правилно прилагане.

| 4.16. | ЕИСК предупреждава също така за възможността цифровото зелено удостоверение да разкрие чувствителни лични медицински данни относно статута на пътниците по отношение на ваксинацията, антителата или тестването. Поради това ЕИСК препоръчва цифровото зелено удостоверение да бъде организирано по такъв начин, че тази информация да бъде видима само за пътуващия, а всяко трето лице да вижда само, че дадено условие е спазено. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Според ЕИСК самотестуването и кръвният тест за антитела срещу COVID-19 трябва да бъдат добавени като допълнителни методи за получаване на цифровото зелено удостоверение. Практиката показа, че кръвният тест за антитела срещу COVID-19 е от същото значение като удостоверението за преболедуване от COVID-19. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Според ЕИСК трябва да стане ясно какво ще се случи с ваксините, които понастоящем са подложени на текущ преглед от страна на EMA. Това е от особено значение за държавите от ЕС, които са използвали такива ваксини. |
| --- | --- |

4.18.

Брюксел, 27 април 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ L 337, 14.10.2020 г., стp. 3.

1

(2)  През периода 2014—2018 г. най-големият брой пристигащи е регистриран в Европа, което за всички години представлява над 50,0 % от изходящите пътувания в световен мащаб. В периода 2014—2018 г. пътуванията до европейски дестинации са се увеличили с над 24,3 %.

2

(3)  UNWT март 2021 г.

3

(4)  Евростат.

4

(5)  Значението на косвените загуби, дължащи се на междусекторни връзки в туристическата индустрия, се подчертава и от Конференцията на ООН за търговия и развитие (УНКТАД), така че загубите на БВП се оценяват приблизително в два до три пъти по-голям размер в сравнение с непосредствената загуба на приходи от международни туристи. В доклада на УНКТАД се посочва, че преките и косвените загуби за световния туризъм, причинени от COVID-19, биха могли да възлязат на около 4 % от световния БВП, но с различно въздействие в отделните държави, което отразява тяхната експозиция на пътувания и туризъм.

5

(6)  База данни на ОИСР за икономическите прогнози, декември 2020 г., и база данни на Световния съвет по пътувания и туризъм (World Travel & Tourism Council).

6

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/152 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/152

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия на ЕС за използване на потенциала на енергията от възобновяеми източници в морето за неутрално по отношение на климата бъдеще“

(COM(2020) 741 final)

(2021/C 286/26)

| Докладчик: | Marcin Wiesław NOWACKI |
| --- | --- |

Докладчик:

Marcin Wiesław NOWACKI

| Сезиране | Европейска комисия, 24.2.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 14.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 239/1/4 |

Сезиране

Европейска комисия, 24.2.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

14.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

239/1/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства тази стратегия, чиято цел е да се използва потенциалът на енергията от възобновяеми източници в морето за неутрално по отношение на климата бъдеще. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК приветства предложенията за включване на целите за развитие на морската енергия от възобновяеми източници при изготвянето на националните и регионалните планове за пространствено управление на моретата. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Комитетът е на мнение, че стратегията би трябвало да включва изчисления за приноса на вятърната енергия за намаляване на емисиите на парникови газове до нетни нулеви стойности през 2050 г. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства виждането, че добре регулираният енергиен пазар би трябвало да излъчва правилни сигнали по отношение на инвестициите. Според Комитета предсказуемата и стабилна регулаторна среда играе ключова роля за развитието на енергията от ветроенергийни паркове в морето. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК отбелязва, че предвид някои характеристики, като например дълбочината и близостта до други държави, инсталирането на хибридни проекти е възможно единствено в Северно и Балтийско море. Освен това с оглед на очакваното темпо на развитие ЕИСК вярва, че действията на равнището на ЕС и на национално равнище би трябвало да се съсредоточат на първо място върху разгръщането на потенциала на проектите в най-напреднал етап, които се планира да бъдат свързани радиално към националната електроенергийна система. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК изразява разочарование от формалния начин, по който стратегията разглежда въпроса за рециклирането на използвани вятърни турбини, и препоръчва на Комисията да обърне дължимото внимание на въпроса за разходите за извеждане от експлоатация. ЕИСК би желал да изтъкне факта, че чистата енергия ще подобри не само качеството на въздуха в местната среда, но и околната среда и климата като цяло. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК приветства откриването на потенциала на Северно море, Балтийско море, Средиземно море, Черно море, частта на Атлантическия океан,принадлежаща на ЕС, и островите в ЕС. Разбираемо е да се даде приоритет на създаването на нови проекти в басейна на Северно море предвид възможностите, които предлага съществуващата там инфраструктура. За да се гарантира сигурността на енергоснабдяването обаче, както и социалното и икономическото сближаване в рамките на ЕС, Комитетът подчертава необходимостта от пропорционални инвестиции във ветроенергийни паркове в морето във всички басейни в ЕС. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подкрепя предложенията за изменение на Регламента за TEN-E, за да се включи принципът „обслужване на едно гише“ за енергийни проекти в морето. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК изразява загриженост във връзка с липсата на данни относно конкретните мерки и инструменти за подкрепа, която може да изложи на риск финансирането на възобновяемите енергийни източници. Според Комитета в рамките на съществуващите програми би трябвало да бъде създаден единен инструмент, посветен на финансирането на проекти за енергия от ветроенергийни паркове в морето. Освен това такъв подход би трябвало да бъде разширен, така че да обхване и други видове възобновяеми енергийни източници, като например вятърната енергия на сушата и фотоволтаичната енергия, за да се отговори на стремежите на Европейския енергиен съюз и Директивата за енергията от възобновяеми източници II, които допринасят за децентрализирани и регионални производствени съоръжения, създават допълнителен регионален потенциал за създаване на стойност, създават работни места и поставят гражданите в центъра на политиката и ги превръщат в активни производители и произвеждащи потребители. Във връзка с това ЕИСК отбелязва с известна загриженост, че понастоящем Комисията се занимава само с офшорни и водородни технологии, като пренебрегва тези децентрализирани подходи- |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Комитетът посочва, че всяка инвестиция във ветроенергийни паркове в морето би трябвало да допринася във възможно най-голяма степен за социално-икономическото развитие на регионите в непосредствена близост до инвестицията чрез насърчаване на участието в проекта — „фактор за местно съдържание“. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК приветства факта, че стратегията предстои да бъде допълнена от план за разработване на системи за придобиване на умения и образование в сферата на енергията от ветроенергийни паркове в морето. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК признава водещата роля на ЕС в сектора на вятърната енергия в морето и с удоволствие подкрепя неговото разрастване не само в морето, но и на сушата. Поради това очаква Комисията да допълни стратегията за енергията от морето със стратегия за енергията от сушата във възможно най-кратък срок. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Въведение

| 2.1. | Темата на настоящото становище е „Стратегия на ЕС за използване на потенциала на енергията от възобновяеми източници в морето за неутрално по отношение на климата бъдеще“, публикувана на 18 ноември 2020 г. Тази стратегия е неразделна част от Европейския зелен пакт. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В оценката на въздействието, която придружава плана за целите в областта на климата за 2030 г., се предвижда до 2030 г. 80 % от електроенергията да идва от възобновяеми енергийни източници и че за постигането на целта в областта на климата за 2050 г. ще се изисква капацитет от 300 GWенергия от ветроенергийни паркове в морето, която ще е необходимо да бъде допълнена от приблизително 40 GW от океанска енергия. Стратегията, която се разисква в настоящото становище, показва как ЕС може да постигне това. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Стратегията има за цел да ускори прехода към чиста енергия, като същевременно запази важните цели за икономически растеж и създаване на работни места в Европа. Основните причини за въвеждането на тази стратегия са:






  — | изпълнение на ангажиментите от първото споразумение на световно равнище за смекчаване на изменението на климата (Париж 2015 г.); |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

изпълнение на ангажиментите от първото споразумение на световно равнище за смекчаване на изменението на климата (Париж 2015 г.);

| — | възстановяване на конкурентоспособността на европейската икономика чрез повишаване на енергийната ефективност; |
| --- | --- |

—

възстановяване на конкурентоспособността на европейската икономика чрез повишаване на енергийната ефективност;

| — | създаване на нови работни места чрез увеличаване на обема на инвестициите, което ще спомогне за смекчаване на социално-икономическото въздействие на пандемията от COVID-19 и ще допринесе за развитието на европейската икономика. |
| --- | --- |

—

създаване на нови работни места чрез увеличаване на обема на инвестициите, което ще спомогне за смекчаване на социално-икономическото въздействие на пандемията от COVID-19 и ще допринесе за развитието на европейската икономика.

| 3.2. | Според настоящата стратегия мощностите за вятърна енергия от разположени в морето инсталации ще бъдат увеличени от сегашното равнище от 12 GW на поне 60 GW до 2030 г. и на 300 GW до 2050 г. Освен това до 2050 г. Комисията възнамерява да добави 40 GW от океанска енергия и други нови технологии, като например плаващи ветроенергийни паркове и плаващи фотоволтаични инсталации. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | За постигането на тези цели са необходими инвестиции на приблизителна стойност 800 милиарда евро. Необходимо е и по-широко участие на ЕС и на правителствата на държавите членки, тъй като при настоящите политики актуалната и прогнозната инсталирана мощност ще достигне едва около 90 GW през 2050 г. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК приветства представянето на настоящата стратегия, която включва регулаторни предложения и мерки, даващи възможност да се акцентира върху развитието, укрепването и задълбочаването на сътрудничеството в областта на енергията от ветроенергийни паркове в морето. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Комитетът отбелязва, че посочените по-горе данни и информация илюстрират мащаба на предизвикателствата, пред които са изправени инвеститорите, промишлеността на ЕС и операторите на преносни и разпределителни системи. В стратегията се представят оптимистични перспективи, като например възможности за насърчаване на частните инвестиции или за създаване на нови работни места. Комитетът обаче отбелязва, че в стратегията се използва единствено неясна информация относно прогнозите за развитие на енергията от ветроенергийни паркове в морето в контекста на създаването на работни места. Освен това е важно да се отбележи, че ще бъдат създадени допълнителни работни места не само в енергийния сектор, но и в дейностите на сушата, като например развитието на пристанищата и корабоплаването. В стратегията се разглежда и въздействието на развитието на сектора върху БВП на ЕС. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК отбелязва, че стратегията се основава на взаимосвързана среда, в която секторът на възобновяемите енергийни източници в морето трябва да съжителства с редица „други дейности в морето“ (туризъм, рибарство, аквакултури и др.), хибридни проекти, които си взаимодействат с трансгранични междусистемни връзки, развитието се ръководи от цели, определени в множество държави, а държавите без излаз на море могат да финансират офшорни проекти. Тъй като офшорните проекти се съфинансират от ЕС, ЕИСК препоръчва да се гарантира прозрачност по въпроса за споделянето на тежестта и ползите. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК изразява разочарование, че в стратегията не са включени изчисления за приноса на вятърната енергия за намаляване на емисиите на парникови газове до нетни нулеви стойности през 2050 г. Акцентирането единствено върху инсталирана мощност означава, че този ключов фактор за постигането на целите на Зеления пакт е пренебрегнат. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Прогноза за технологиите за производство на енергия от възобновяеми източници в морето

| 4.1. | Инсталациите на ЕС в морето произвеждат 12 GW, което се равнява на 42 % от мощността от ветроенергийните паркове в морето в света. Повечето проекти са турбини, разположени на морското дъно. Комитетът счита, че тази технология е достигнала определена степен на зрялост, което се илюстрира с намаление на усреднените разходи за производство на енергия от ветроенергийни паркове в морето с 44 % за 10 години. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Комитетът изразява съмнения дали стратегията за развитие на енергията от ветроенергийни паркове в морето би трябвало да се основава на разработването на технологии, като например хибридните проекти, и насочва вниманието към необходимостта от производство на енергия на конкурентни цени, което ще даде възможност за възстановяване на икономиката на ЕС след кризата, предизвикана от коронавируса. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Морските басейни на ЕС: широк и разнообразен потенциал за разработване на възобновяеми източници в морето

| 5.1. | ЕИСК приветства определянето на потенциал за Северно море, Балтийско море, Средиземно море, Черно море, Атлантическия океан, който е част от ЕС, и островите в ЕС. Определянето на потенциала за морските басейни в стратегията ще даде възможност за правилно планиране на регулаторните действия и постигане на целите. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Разбираемо е да се даде приоритет на създаването на нови проекти в басейна на Северно море предвид възможностите, които предлага съществуващата инфраструктура там. За да се гарантира сигурността на енергоснабдяването обаче, както и социалното и икономическото сближаване в рамките на ЕС, Комитетът подчертава необходимостта да се разполага с енергиен микс, който да не зависи прекалено от един енергиен източник, както и да се инвестира пропорционално във ветроенергийни паркове в морето във всички басейни в ЕС. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Същевременно Комитетът отбелязва, че стратегията за развитие на енергията от ветроенергийни паркове в морето е в процес на преминаване към регионализация. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Пространствено планиране на моретата за устойчиво управление на пространството и ресурсите

| 6.1. | За да се ускори развитието на вятърната енергия, е необходимо да се осигури разумно съвместно съществуване между инсталациите в морето и другите употреби на морското пространство, като същевременно се опазва биологичното разнообразие. ЕИСК приветства предложенията при изготвянето на националните и регионални плановете за морско пространствено управление да се включат целите за развитие на енергията от морски възобновяеми източници, като същевременно приканва Комисията изрично да заяви, че изчисленията, съгласно които за разрастване на производството на енергия от възобновяеми източници в морето са необходими 3 % от европейското морско пространство, са просто усреднени и че трябва да се вземат предвид специфични фактори като естеството на вятъра и различните видове околна среда. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ЕИСК изразява съгласие, че разработването и публикуването на планове за управление ще подаде сигнал на предприятията и инвеститорите за намеренията на правителствата по отношение на бъдещото развитие на отрасъла на енергията от възобновяеми източници в морето, като ще подпомогне планирането както на частния, така и на публичния сектор. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Въздействието на инсталациите върху околната среда понастоящем подлежи на цялостна и продължителна оценка в рамките на процеса на получаване на всички необходими административни решения. Поради тази причина ЕИСК подкрепя предложенията за изменение на Регламента за TEN-E, за да се включи принципът „обслужване на едно гише“ за енергийни проекти в морето. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Нов подход към енергията от възобновяеми източници в морето и инфраструктурата на електроенергийната мрежа

| 7.1. | Повечето функциониращи понастоящем ветроенергийни паркове в морето са били изградени като национални проекти, свързани пряко с брега чрез радиални връзки. Все пак, за да се ускори развитието на енергията от ветроенергийни паркове в морето, да се намалят разходите и да се намали използваната морска площ, се предлага да бъде поставен акцент върху хибридните проекти. Подобна система е междинно състояние между традиционните проекти, свързани радиално към националната електроенергийна система, и модела на пълна сложнозатворена електроенергийна мрежа. В стратегията се представя и доста оптимистичното допускане, че съседните държави членки би трябвало да определят съвместно широкообхватни цели за ветроенергийните паркове в морето. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | ЕИСК отбелязва, че предвид някои характеристики, като например дълбочината и близостта до други държави, инсталирането на хибридни проекти е възможно единствено в Северно и Балтийско море. Освен това с оглед на очакваното темпо на развитие ЕИСК счита, че на първо място действията на равнището на ЕС и на национално равнище би трябвало да се съсредоточат върху разгръщането на потенциала на проектите в най-напреднал етап, които се планира да бъдат свързани радиално към националната електроенергийна система. |
| --- | --- |

7.2.

8.   По-ясна регулаторна рамка на ЕС за енергията от възобновяеми източници в морето

| 8.1. | ЕИСК приветства становището, че добре регулираният енергиен пазар би трябвало да излъчва правилни сигнали по отношение на инвестициите. Според Комитета предсказуемата и стабилна регулаторна среда играе ключова роля за развитието на енергията от ветроенергийни паркове в морето. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Очакваното нарастване на значението на трансграничните енергийни проекти означава, че е необходимо разясняване на правилата на пазара на електроенергия, което беше предоставено с работния документ на службите на Комисията, придружаващ настоящата стратегия. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | В сегашната правна рамка не са предвидени иновативни технологии, като например хибридни енергийни острови или производство на водород в морето. Комисията предлага отделно морско пазарно пространство, като възможността за преразпределяне на приходите от избягване на претоварване между производителите е най-добрият модел за регулиране на хибридни проекти. ЕИСК подкрепя целта за създаване на тръжни зони в морето въз основа на презумпцията, че те ще опростят регулирането на енергийния пазар. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | ЕИСК приветства усилията за гарантиране на стабилност на доходите на инвеститорите. Комитетът призовава за гъвкавост при осигуряването на възможност за насърчаване на развитието на енергията от ветроенергийни паркове в морето в държавите членки, в които тази технология е в начален етап на развитие, включително чрез предоставяне на пряка подкрепа без необходимост от състезателна процедура, в съответствие с разпоредбите на Директивата за енергията от възобновяеми източници. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Мобилизиране на инвестициите от частния сектор във възобновяемите източници в морето: ролята на фондовете на ЕС

| 9.1. | Нуждите от инвестиции за изпълнението на стратегията се оценяват на почти 800 милиарда евро, около две трети от които ще бъдат за финансиране на съответна инфраструктура на електроенергийната мрежа и една трета за производството на електроенергия в морето. Инвестициите в мрежи за енергия от възобновяеми източници на сушата и в морето в Европа за десетилетието до 2020 г. възлизаха на приблизително 30 милиарда евро. В стратегията се предвижда нарастване до над 60 милиарда евро през следващото десетилетие и още по-голямо нарастване след 2030 г. Освен това в стратегията се изразява очакването по-голямата част от тези инвестиции да дойдат от частни капитали. В документа обаче се разкрива, че Комисията, Европейската инвестиционна банка и други финансови институции ще работят заедно в подкрепа на стратегическите инвестиции в енергия от ветроенергийни паркове в морето. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | ЕИСК изразява загриженост във връзка с липсата на данни относно конкретните мерки и инструменти за подкрепа, което може да изложи на риск по-нататъшното насърчаване на възобновяемите енергийни източници. Въз основа на настоящата стратегия инвеститорите ще разполагат с набор от осем различни фонда на ЕС. Не се посочват очакваните проценти в тази област, по-конкретно не е известен делът на средствата от ЕС. Според Комитета създаването на единен инструмент, предназначен за финансирането на проекти за вятърна енергия от разположени в морето инсталации в рамките на съществуващите програми, е от съществено значение, за да се гарантира, че проектите ще бъдат бързо финансирани и разработени. Освен това такъв подход би трябвало да бъде разширен, така че да обхване и други видове възобновяеми енергийни източници. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | ЕИСК посочва, че всяка инвестиция във ветроенергийни паркове в морето би трябвало да допринася във възможно най-голяма степен за социално-икономическото развитие на регионите в непосредствена близост до инвестицията чрез насърчаване на участието в проекта — „фактор за местно съдържание“. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | В стратегията се предвижда възможност за механизъм за финансиране на енергията от възобновяеми източници, който може да предложи решения за споделяне на ползите от енергийните проекти в морето с държавите членки, които нямат брегова линия. Според Комитета допускането, че държавите членки без излаз на море ще искат да финансират вятърна енергия, като използват собствени ресурси в замяна на статистически ползи, е твърде оптимистично. |
| --- | --- |

9.4.

10.   Съсредоточаване на научните изследвания и иновациите в подкрепа на проектите в морето

| 10.1. | ЕИСК изразява дълбоко разочарование от повърхностния начин, по който в стратегията се разглежда проблемът с рециклирането на използвани вятърни турбини. В стратегията се посочва, че е необходимо принципът за „кръговост още при проектирането“ да се включи по-системно в научните изследвания и иновациите във връзка с възобновяемите източници. В нея обаче не се предоставят никакви подробности във връзка с потенциалното прилагане на този принцип. Комитетът отбелязва, че преработването на използвани перки от вятърни турбини на сушата е все по-голям проблем на места като Германия, където се обмисля възможността за заравянето им в земята. Заслужава си да се отбележи, че вятърните генератори в морето са много по-големи, което се отразява пряко на мащаба на проблема. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | ЕИСК би желал да изтъкне факта, че чистата енергия ще подобри не само качеството на въздуха в местната среда, но и околната среда и климата като цяло. ЕИСК се обявява срещу бързото развитие на вятърната енергия от разположени в морето инсталации, без да се отчита потенциалното ѝ въздействие върху околната среда, и препоръчва на Комисията да обърне дължимото внимание на въпроса за разходите за извеждане от експлоатация: в действителност, в случаите, когато проектите се финансират чрез фондове от ЕС, тези разходи би трябвало вече да бъдат оценени предварително и да се носи съответната отговорност. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | ЕИСК приветства факта, че новата стратегия предстои да бъде допълнена от план за разработване на системи за придобиване на умения и образование в сферата на енергията от ветроенергийни паркове в морето, изготвен от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и ГД „Морско дело и рибарство“. Разширяването на уменията е основен елемент в развитието на този сектор. Неговото устойчиво и бързо развитие изисква програми за обучение, които да бъдат прилагани за държави членки, в които тази технология все още е в начален етап на развитие. В стратегията се посочва, че за тази цел могат да се използват съществуващите инструменти и фондове на ЕС. Според Комитета значението на развиването на умения в областта на енергията от ветроенергийни паркове в морето изисква създаването на специални инструменти и фондове на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

10.3.

11.   По-силна верига на доставките и на стойността в цяла Европа

| 11.1. | Укрепването на веригата на доставки изисква обща инвестиция от приблизително 0,5 до 1 милиард евро. ЕИСК изразява съжаление във връзка с липсата на ясно указание как ще бъдат мобилизирани тези средства или в какъв времеви хоризонт. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | ЕИСК приветства плана за укрепване на Промишления форум за чиста енергия и за създаване през 2021 г. в рамките на форума на специална група относно енергията от възобновяеми източници в морето. |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Комитетът изразява сериозни притеснения относно плановете Комисията и ENTSO-E да насърчават стандартизацията и оперативната съвместимост на преобразувателите на различните производители до 2028 г. Тази дата е твърде далечна, особено предвид факта, че до 2030 г. трябва да бъдат изградени 60 GW във ветроенергийни паркове в морето. Комитетът би желал да бъде посочена дата, която ще даде възможност за реалистичен график за разработване на стандарти за оборудване. |
| --- | --- |

11.3.

Брюксел, 27 април 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/158 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/158

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за устойчива и интелигентна мобилност — подготвяне на европейския транспорт за бъдещето“

[COM(2020) 789 final]

(2021/C 286/27)

| Докладчик: | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Tanja BUZEK |

Докладчик:

Stefan BACK

Съдокладчик:

Tanja BUZEK

| Консултация | Европейска комисия, 26.3.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 14.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 230/1/7 |

Консултация

Европейска комисия, 26.3.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

14.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

230/1/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства факта, че в новата транспортна стратегия ударението е поставено върху устойчивата и интелигентна мобилност, като се подчертават жизненоважната роля и ползите от транспорта за хората и икономиката на ЕС, но и се разглеждат разходите за обществото. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | В стратегията единният пазар и социалните въпроси се признават като ключови фактори за прехода към по-устойчива и интелигентна мобилност, но без стратегията да е напълно съобразена с това. Всъщност установените в придружаващия работен документ на службите на Комисията (SWD) недостатъци не са разгледани в достатъчна степен чрез действия или в специални глави на стратегията. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подкрепя общия подход за интегриране на стратегията в Европейския зелен пакт и поставяне на специален акцент върху действията, насочени към постигането на целите в областта на климата. Въпросът е обаче дали балансът между техническите мерки и мерките на транспортната политика е подходящ за постигането им. В него се подчертава по-специално, че много от предложените действия по отношение на устойчивостта и цифровизацията имат широкообхватни последици за единния пазар и транспортните работници. Недостатъчното внимание към този въпрос може да окаже потенциално въздействие върху успешното изпълнение. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Една успешна стратегия на ЕС за мобилност трябва да върви ръка за ръка с укрепването на конкурентоспособността на транспортния сектор като цяло и на свързаната с него промишлена база на ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Безпрецедентната пандемия от COVID-19 показа жизненоважното значение на добре функциониращия единен пазар в транспорта и на устойчивите вериги за доставки, както и на обществения транспорт за мобилността на работниците от критично значение. Тя също така изложи оцеляването на транспортния сектор на сериозно предизвикателство поради свитите обеми, причинени от пандемията. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Пандемията изведе на преден план драматичното положение на хиляди транспортни работници, блокирани в цяла Европа и по света, и същевременно изправени пред несигурни трудови договори. Освен това тя хвърля светлина върху социалната криза в транспорта, тъй като през последните десетилетия транспортните политики с акцент върху единния пазар не успяха да предотвратят влошаването на условията на труд във всички видове транспорт. В това отношение ЕИСК смята, че е спешно необходимо да се прояви амбиция в същата степен и за социално устойчива транспортна система. Освен това изготвянето на план за действие при кризисни ситуации в близко бъдеще трябва да има за цел да предотврати отрицателните последици за транспортните работници. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК приветства факта, че стратегията откроява жените в транспорта, но отново изразява съжаление, че няма точка за действие, която да съответства на амбицията за тяхното място. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК изразява съгласие с изложените приоритети по отношение на необходимостта от завършване на Единното европейско транспортно пространство (ЕЕТП) и укрепване на единния пазар с оглед и на опита с COVID-19, както и необходимостта от изготвяне на план за действие при кризисни ситуации. ЕИСК обаче настоява, че изготвянето на такъв план трябва да се основава на сериозен диалог с организираното гражданско общество и социален диалог, както и да бъде съгласувано със социалните партньори. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че ограничаването на междинните цели за стабилна мобилност до своевременното изпълнение на TEN-T и намаляването на броя на смъртните случаи вследствие на транспортни произшествия е крайно недостатъчно предвид широкия обхват на темите в този раздел на стратегията. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подкрепя повишаването на устойчивостта на всички видове транспорт и насърчаването на устойчива мултимодална транспортна система, основана на сътрудничество между видовете транспорт, както и на оптимизирани екологични характеристики и социална устойчивост на всеки вид транспорт. Комитетът счита, че емисиите от превозните средства следва да се измерват през целия жизнен цикъл на превозното средство и по метода „от източника на горивото до потребителя“. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Междинна цел 1, която предвижда до 2030 г. в движение да бъдат въведени най-малко 30 милиона автомобила с нулеви емисии и 80 000 камиона с нулеви емисии, изглежда свръхоптимистична и не е анализирана в достатъчна степен, като се има предвид, че няма ясна представа за това колко пунктове за зареждане ще са необходими за очаквания автомобилен парк. ЕИСК предупреждава да не се поставят прекалено амбициозни цели, които биха могли да имат отрицателно въздействие върху надеждността на стратегията. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК поставя въпроса дали новата стратегия е в съответствие с подход, който разглежда различните видове транспорт като комбиниран ресурс, при който в рамките на мултимодална транспортна система се насърчава сътрудничество между видовете транспорт въз основа на решения с най-добър екологичен и социален отпечатък и най-висока ефективност. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Социалният дъмпинг и нелоялните практики в един сектор създават нарушения в други сектори. Несигурните условия на труд и липсата на прилагане на социалното законодателство нарушават ценовите сигнали и избора на транспортна услуга. ЕИСК вижда необходимостта от инициатива за включване на разходите за труд като част от справедлива ценова политика за устойчиви транспортни услуги в допълнение към интернализацията на всички външни разходи. Справедливото ценообразуване на свободния пазар за транспортна услуга трябва да включва заплата, гарантираща жизнен минимум, еднакво заплащане за една и съща работа на едно и също място, здравно осигуряване и социално осигуряване. При ценообразуването на обществения транспорт съществува компенсация за задължението за предоставяне на услугата. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Според стратегията до 2030 г. морският и железопътният транспорт следва да могат да се конкурират при равни условия с автомобилния транспорт, но липсва обяснение как да се постигне това. Всъщност липсва по-всеобхватна стратегия за стимулиране на железопътния товарен превоз и на морския превоз на къси разстояния. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Държавната помощ е от значение за преследването на политическите цели, като постигането на екологичен и социален транспорт. ЕИСК смята, че спешно е необходимо да се преразгледат Насоките относно държавната помощ, по-специално Насоките относно държавната помощ за морския транспорт, за да се гарантират справедливи социални и икономически условия в пристанищния сектор и заетостта на европейските морски лица. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Освен това в стратегията липсва задълбочен анализ на критично важната връзка между единния пазар и политиката на конкуренция и ЕИСК споделя загриженост относно удължаването на действието на Регламента за групово освобождаване на консорциуми. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Освен това стратегията не отразява в достатъчна степен опасенията на селските райони. ЕИСК призовава в предстоящото съобщение относно дългосрочната визия за селските райони да се обърне внимание на ключовия елемент на мобилността и да се осигурят финансово достъпни алтернативи, които да са подходящи за целта и да са на разположение за всички. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | За да се избегне транспортна бедност, достъпът до качествен обществен транспорт на достъпна цена е от съществено значение като устойчива алтернатива на индивидуалния транспорт и е от особено значение за селските райони. При постигането на устойчива градска мобилност следва да се обърне повече внимание на обществения транспорт като гръбнак на този преход и важен източник на социално приобщаване и качествена заетост на местно равнище. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | ЕИСК счита, че градското движение е подходящо за пилотни проекти за свързана, съвместна и автоматизирана мобилност (ССАМ), които следва да се основават на оценка на въздействието от гледна точка безопасността и на диалог с гражданското общество и социалните партньори. Комитетът подчертава необходимостта от подходящо финансиране, за да се даде възможност за изграждане на компетентности, когато това е необходимо. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | По отношение на градската мобилност платформите за „мобилността като услуга“ (MaaS) следва да подлежат на публична отчетност, за да се гарантира прилагането на стратегиите за градска мобилност (планове за устойчива градска мобилност — ПУГМ). Само социално отговорни доставчици на услуги за мобилност със справедливи и достойни условия на труд следва да имат достъп до тези платформи, като се взема предвид и планираното законодателство относно работещите през платформи. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | ЕИСК приветства поставените в стратегията цели за цифровизация и автоматизация като средство за постигане на целите за устойчивост и призовава за обширен диалог относно по-широките последици за обществото и околната среда. Комитетът подчертава необходимостта от ориентиран към човека подход, включващ социални и екологични аспекти. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | ЕИСК отбелязва със загриженост, че в цялата глава за интелигентната мобилност не се обръща внимание на транспортните работници. Човешкият фактор в изследванията, проектирането и внедряването на цифрови технологии и технологии за автоматизация е от съществено значение за успешното използване на такива иновации и трябва да се основава на приобщаващ социален диалог, за да се гарантира справедлив преход. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Цифровата трансформация вече е в ход. ЕИСК изразява съжаление, че едва през 2023 г. ще бъдат публикувани препоръки относно въздействието ѝ върху работната сила в сектора на транспорта. ЕИСК призовава да се предприемат незабавни действия в съгласие със социалните партньори и като се използват съществуващите най-добри практики. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | Успешните инвестиции в цифрови технологии се нуждаят от социален диалог, основан на участие от самото начало, който да включва дискусия относно целта на цифровизацията и автоматизацията (напр. увеличаване на ефективността срещу свръхкапацитет), целта на съответните мерки за по-безопасни и по-здравословни работни места и запазване на заетостта, и осигуряването на справедлив дял от по-високата производителност за работниците. |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | ЕИСК приветства по-голямото признание, отдадено на транспортните работници, но са необходими конкретни законодателни инициативи за премахване на социалния дъмпинг във всички видове транспорт. Комитетът смята, че спешно е необходимо да се създаде социална работна група за транспорта с участието на всички съответни генерални дирекции като ГД „Мобилност и транспорт“, ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и др. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | ЕИСК подкрепя целта за „почти нулева смъртност“ за всички видове транспорт до 2050 г., но в стратегията не се разглежда професионалният автомобилен транспорт, и по-специално проблемът с умората при водачите като „хронично заболяване“ и важен фактор за произшествия. По отношение на водачите на автобуси ЕИСК обръща внимание на доклада, който ще бъде представен от Европейската комисия (ЕК) на Съвета и Парламента, и очаква от институциите на ЕС да действат в съответствие с политическите цели, определени в Регламента за времето на управление и почивка. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | ЕИСК подчертава значението на получаването на широка подкрепа за екологичния, социалния и цифровия преход от всички заинтересовани страни в гражданското общество, включително социалните партньори, и е в готовност да допринесе за диалога с гражданското общество, за да се формира и приложи стратегията. В стратегията с право се заявява, че преминаването към устойчива, интелигентна и стабилна мобилност трябва да бъде справедливо или в противен случай да не се осъществи. |
| --- | --- |

1.27.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | „Стратегията за устойчива и интелигентна мобилност — подготвяне на европейския транспорт за бъдещето“ подчертава жизненоважната роля и ползите от транспорта за хората и икономиката на ЕС, но също така разглежда разходите за обществото. В съобщението ЕК предлага нова стратегия за постигане на целите за намаляване на емисиите на парникови газове от транспорта с 55 % до 2030 г. и 90 % до 2050 г., договорени в Европейския зелен пакт. Освен това се определя пътна карта за цифровизация и развитие на автоматизацията и изкуствения интелект (ИИ) в транспортния сектор. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В светлината на опита с COVID-19 устойчивостта срещу бъдещи кризи се определя в стратегията като ключова цел на транспортната политика на ЕС, заедно със завършването на ЕЕТП в съответствие с Бялата книга за транспортната политика от 2011 г. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В стратегията, представяща 10 ключови области (водещи инициативи) и 14 конкретни междинни цели, се посочва също, че мобилността трябва да бъде на достъпна за всички цена и че секторът трябва да предлага добри социални условия, възможности за преквалификация и привлекателни работни места. Европейският стълб на социалните права трябва да гарантира справедлив екологичен и цифров преход. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В плана за действие, придружаващ съобщението, са изложени 82 действия, които трябва да бъдат предприети между 2021 г. и 2023 г. Допълнителен анализ е представен в придружаващия SWD. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Общи бележки: визията на стратегията

| 3.1. | Десетилетие след последната Бяла книга за транспортната политика от 2011 г. новата цялостна стратегия на ЕК има за цел постигането на основните цели за устойчива, интелигентна и стабилна мобилност. Предишните бели книги (1992 г., 2001 г. и 2011 г.) акцентираха върху създаването на ЕЕТП и изграждането на единния пазар. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Още през 2001 г. и 2011 г. белите книги разгледаха проблема за зависимостта на ЕС от изкопаемите горива и проблема за изменението на климата, както и нарастващия принос на транспортния сектор на ЕС към емисиите на парникови газове, но не постигнаха своите цели, свързани с климата. Поради свързаната с климата криза ЕИСК горещо приветства подхода за интегриране на новата стратегия за мобилност на ЕС в Европейския зелен пакт със специален акцент върху действията, насочени към постигането на целите в областта на климата. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Една успешна стратегия за мобилност трябва да върви ръка за ръка с укрепването на промишлената база на ЕС, за да се гарантира, че съответните европейски промишлени вериги за създаване на стойност ще бъдат гръбнакът на устойчивата и цифрова трансформация на транспорта в ЕС. Тя трябва да се основава в голяма степен на укрепването на конкурентоспособността на транспортния сектор като цяло. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Безпрецедентната пандемия от COVID-19 показа жизненоважното значение на добре функциониращия единен транспортен пазар и на устойчивите вериги на доставки, като същевременно изложи оцеляването на транспортния сектор на сериозно предизвикателство поради свиващите се обеми, причинени от пандемията. Пандемията изведе на преден план драматичното положение на хиляди транспортни работници, блокирани в Европа и по света, изправени пред проблеми като несигурни трудови договори, недостатъчно социално и здравноосигурително покритие и загуба на работното място без социална закрила. Тя хвърли светлина върху социалната криза в транспорта, като разкри пропуските в миналите транспортни политики на ЕС и демонстрира необходимостта да се прояви амбиция в същата степен и за социално устойчива транспортна система. ЕИСК счита, че е наложително да не се пропуска възможността за формиране на наистина устойчиво ЕЕТП за бъдещето, което сега се нуждае от основна корекция, за да се продължи напред. Освен това бъдещият план за действие при кризисни ситуации трябва да има за цел да предотврати отрицателните последици за транспортните работници. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Въпреки предприетите досега инициативи не е постигнат ЕЕТП, включително единният пазар, социалното и екологичното измерения, и са спешно необходими допълнителни действия. ЕИСК изразява съжаление, че стратегията, макар и много подробна относно целите в областта на климата и цифровизацията и средствата за тяхното постигане, е по-малко изчерпателна по отношение на единния пазар и социалните въпроси. Това е особено жалко, тъй като много от предложените действия по отношение на устойчивостта и цифровизацията имат широкообхватни ефекти върху единния пазар и транспортните работници — това, което се разглежда в цялото настоящо становище. В това отношение ЕИСК призовава за по-цялостен и хоризонтален подход, за да не се окаже, че в крайна сметка стратегията е постигната за сметка на твърде големи и изтощителни усилия. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК приветства факта, че стратегията откроява жените в транспорта и „надлежно ще включва перспективата за равенство в своите политически инициативи в областта на транспорта“, но отново изразява съжаление, че няма точка за действие, която да съответства на амбицията за постигане на тази цел. „Обмен на добри практики“ и мрежа от посланици по въпросите на многообразието не са достатъчни, за да се интегрира в транспортните политики на ЕС подход, съобразен с равенството между половете. Добрите примери за точки за действие са част от тематичното ръководство за ПУГМ „Разглеждане на въпроса за равенството между половете и уязвимите групи в ПУГМ“. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Повечето от планираните действия по раздели 1 до 3 от стратегията (визия, устойчива мобилност и интелигентна мобилност) имат тесен обхват, съсредоточен върху предимно технически въпроси, свързани с екологичните характеристики на превозните средства, корабите и въздухоплавателните средства, разгръщане на инфраструктура за алтернативни горива, проекти за промишлено и цифрово развитие, енергийно данъчно облагане и интернализация на външните разходи с цел прилагане на принципа „замърсителят/ползвателят плаща“. Водещите инициативи 3 и 4 разглеждат законодателните и незаконодателните политически мерки за насърчаване на устойчив пътнически и товарен транспорт. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Като се има предвид, че както предложените действия, така и междинните цели изглеждат сравнително съвместими помежду си по отношение на основно техническите въпроси, разглеждани в раздели 1 до 3, ЕИСК поставя под въпрос дали балансът между техническите мерки и мерките на транспортната политика е подходящ за постигане на целите в областта на климата. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК поставя под въпрос и подхода, при който е необходим SWD от почти 300 страници, за да се разберат напълно целите на стратегията. Този начин на представяне и обяснение на стратегията не спомага за нейната достъпност и лесно получаване на широка подкрепа. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | В стратегията с основание се заявява, че „най-ценният актив на сектора несъмнено са хората в него и устойчивият и интелигентен преход няма да бъде възможен без подкрепата и участието на транспортните работници“. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК изтъква конкретните опасения на селските райони в Европа, че определените цели за устойчива мобилност могат да бъдат постигнати само със значителен компромис с начина на живот. ЕИСК призовава проактивно Комисията да разгледа ключовия елемент на мобилността в предстоящото си съобщение относно дългосрочната визия за селските райони и да осигури финансово достъпни алтернативи, които да са подходящи за целта и да са на разположение за всички. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК подчертава значението на получаването на широка подкрепа за предвиждания екологичен и цифров преход от всички заинтересовани страни в гражданското общество, включително социалните партньори. Това означава също, че е от жизненоважно значение социалното измерение, включително диалог за това как преходът да се управлява най-добре и да се направи приемлив от социална гледна точка. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК е в готовност да допринесе за диалог с гражданското общество, за да се формира и приложи стратегията, и настоящото становище има за цел да допринесе за дебата с конкретни предложения. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Устойчива мобилност

| 4.1. | ЕИСК изразява съгласие, че за да се постигне тази системна промяна, са необходими действия в три посоки (стълбове), а именно: „1) да направим всички видове транспорт по-устойчиви, 2) да осигурим широк достъп до устойчиви алтернативи в една мултимодална транспортна система и 3) да въведем правилните стимули за насърчаване на прехода“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | За да станат всички видове транспорт по-устойчиви, междинна цел 1 предвижда до 2030 г. в движение да бъдат въведени 30 милиона леки автомобила с нулеви емисии и 80 000 камиона с нулеви емисии, при днешни данни за около един милион автомобила и 30 000 камиона (1). ЕИСК отбелязва, че инвестиционните решения относно използваните до 2030 г. превозни средства ще бъдат взети сега или много скоро. Предвид разликата в цените, все още сравнително оскъдната инфраструктура за натоварване/зареждане на алтернативни горива и експлоатационния живот на превозните средства сценарият изглежда свръхоптимистичен. Освен това изглежда все още няма ясна представа колко на брой пунктовете за зареждане ще са необходими за поддържане на очакваните автомобилни паркове. ЕИСК предупреждава да не се поставят прекалено амбициозни цели, които биха могли да имат отрицателно въздействие върху надеждността на стратегията. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Стратегията ясно посочва електроенергията и водорода като приоритетна възможност за декарбонизация на мобилността. Един правилен подход към мобилността с нулеви емисии следва да отчита въглеродния отпечатък на превозните средства през целия им жизнен цикъл (например през 2018 г. само 33 % от електроенергията в ЕС идваше от енергия от възобновяеми източници) и да прилага метода „от източника на горивото до потребителя“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК категорично подкрепя преминаването към по-устойчиви транспортни решения и насърчава ЕК да развие този подход с конкретни мерки за действие, които да подкрепят и немоторизирания транспорт. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Зеленият пакт дава приоритет на ефективното използване на ресурсите чрез преминаване към чиста и кръгова икономика, възстановяване на биологичното разнообразие, спиране на влошаването на състоянието на обществените пространства и намаляване на замърсяването. Като взема това предвид, ЕИСК отново подчертава, че в една стратегия за устойчив транспорт трябва да се дава приоритет на земеползване, което пести инфраструктура, гарантира справедлив дял пространство в градовете и агломерациите, и е ефективно по отношение на ресурсите, особено по отношение на критичните ресурси. Основните права трябва да бъдат спазвани. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК приветства факта, че ЕК ще продължи да работи с градовете и държавите членки, за да се гарантира, че всички големи и средни градове ще въведат свои собствени планове за устойчива градска мобилност до 2030 г. Актуалното състояние показва, че желаното увеличение на броя на разработените планове за устойчива градска мобилност няма да бъде възможно без национални рамки и финансови инструменти за разработването и изпълнението на плановете за устойчива градска мобилност. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | В стратегията само накратко е засегнат въпросът за управлението на паркингите и политиките в тази област. ЕИСК предлага постигнатото да бъде доразвито с ясни мерки за действие, като се вземе предвид отрицателното въздействие на зоните за паркиране върху запечатването на почвата в градовете. Доброто управление на паркирането може да спомогне за освобождаването на ценни обществени пространства, да направи градовете по-привлекателни, да подпомогне местната икономика, да намали движението на превозните средства и да окаже положително въздействие върху задръстванията, безопасността на движението по пътищата и замърсяването на въздуха. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Вторият стълб на устойчивия транспорт се отнася до наличието на алтернативни видове транспорт и за тази цел предлага модален избор в рамките на мултимодален подход. Междинни цели 4 до 8 предвиждат за 2030 г. и 2050 г. значително увеличаване на железопътния пътнически транспорт (удвояване на високоскоростния железопътен транспорт до 2030 г. и утрояване до 2050 г.) и на железопътния товарен транспорт (увеличение с 50 % до 2030 г. и удвояване до 2050 г.). Поставени са и цели за колективните пътувания, вътрешния воден транспорт и морските превози на къси разстояния, както и за 100 неутрални по отношение на климата града до 2030 г. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК поставя въпроса дали стратегията е в съответствие с подход, който разглежда различните видове транспорт като комбиниран ресурс, при който в рамките на мултимодална транспортна система се насърчава сътрудничество вместо конкуренция между видовете транспорт въз основа на решения с най-добър екологичен и социален отпечатък и най-висока ефективност. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | В този контекст ЕИСК призовава за по-широка оценка на устойчивостта, за да се включи напълно социалната устойчивост. Комитетът предлага допълване на екологичния отпечатък в стратегията чрез въвеждане на сравним „европейски трудов отпечатък за транспорта“ по отношение на справедливите условия на труд, включително всички елементи, имащи значение за предотвратяването на продължаващото влошаване, за да се гарантира лоялна конкуренция в рамките на видовете транспорт и между тях и да се избегне разрушителната конкуренция чрез въвеждането на грешни стимули. За да се гарантират равни условия между видовете транспорт, справедливото ценообразуване на свободния пазар трябва да включват справедливи разходи за труд, както е подчертано в глава 6. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | За съжаление разработването на мултимодални модели за превоз на стоки въз основа на сътрудничество между видовете транспорт, оптимизирани екологични характеристики и социална устойчивост на всеки вид транспорт, както и на оптимизиране на ресурсите чрез цифрови платформи при зачитане на цялото социално законодателство, не е една от междинните цели на стълба за интелигентна мобилност на стратегията. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Междинна цел 9 предвижда, че морският и железопътният транспорт следва до 2030 г. да могат да се конкурират при равни условия с автомобилния транспорт, без да се обяснява как това следва да се постигне, освен евентуално чрез интернализация на външните разходи и чрез данъчното облагане в областта на горивата. Всъщност липсва по-всеобхватна стратегия за стимулиране на железопътния товарен превоз и на морския превоз на къси разстояния, която да отчита, наред с другото, по-високите железопътни разходи и проблемите с точността, описани в придружаващия SWD. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Междинна цел 4 предвижда, че всички пътувания по разписание на разстояние до 500 км вътре в ЕС следва до 2030 г. да бъдат въглеродно неутрални. Трябва да се обсъди въздействието върху пътническия автобусен транспорт и възможните отрицателни ефекти върху устойчивостта. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Държавната помощ е от значение за преследването на политическите цели, като например постигането на екологичен и социален транспорт. ЕИСК смята, че спешно е необходимо да се преразгледат Насоките относно държавна помощ. Един от елементите е териториалният аспект, например по отношение на отдалечените райони. Освен това Комитетът обръща внимание на факта, че отдавна се чака развитие по искането за адаптиране на Насоките относно държавната помощ за морския транспорт, за да се осигурят справедливи социални и икономически условия в пристанищния сектор и заетостта на европейските морски лица, а морският сектор да стане социално устойчив; същото се отнася и за призива за по-скорошни действия, отколкото през 2023 г. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | ЕИСК критикува факта, че в стратегията липсва задълбочен анализ на критично важната връзка между единния пазар и политиката на конкуренция. ЕИСК изразява съгласие, че е необходима подходяща дискусия относно държавната помощ и субсидиите за морския транспорт и тяхното въздействие върху пристанищния сектор. Европейските социални партньори изразиха съвместно своята „загриженост относно удължаването на Регламента за групово освобождаване на консорциуми, което ще влоши неравенството в третирането между корабособствениците и заинтересованите страни в пристанищата и ще има вредно въздействие върху пристанищата на ЕС“ (2). |
| --- | --- |

4.15.

5.   Интелигентна мобилност

| 5.1. | ЕИСК изразява съгласие, че „тъй като иновациите ще очертаят мобилността на пътниците и товарите в бъдеще, следва да има подходяща рамка и способстващи фактори, за да се улесни този преход, който може да направи транспортната система много по-ефикасна и по-устойчива“. ЕИСК счита, че е наложително да се следва един основен ръководен принцип: цифровизацията и автоматизацията са инструменти, а не цел сами по себе си. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | В този контекст ЕИСК приветства поставените в стратегията цели за цифровизация и автоматизация като средство за постигане на целите за устойчивост. Разглеждането на въздействието на ИИ върху обществото и околната среда, принципът, при който човекът запазва контрол върху машината, както и събирането и използването на лични данни, са от първостепенно значение и изискват широк диалог. Включването на човешкия фактор в изследванията, проектирането и внедряването на цифрови технологии и технологии за автоматизация е от съществено значение за успешното използване на такива иновации и трябва да се основава на приобщаващ социален диалог, за да се гарантира справедлив преход. Необходим е подход, ориентиран към човека, който отчита социалните и екологичните аспекти, както и гаранция, че няма да има злоупотреби с използването на технологиите. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК отбелязва липсата на позоваване на хоризонталните инициативи по отношение на безопасността, отговорността, основните права и аспектите на данните, свързани с ИИ, както и на законодателния пакет за данните относно контрола и условията за обмен на данни. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | За да може ЕС да се превърне в световен лидер в разработването на услуги и системи за свързана, съвместна и автоматизирана мобилност (CCAM), следва да бъде улеснено тестването на пилотните услуги в системите за градско движение въз основа на оценка на въздействието от гледна точка безопасността и на диалог с гражданското общество и социалните партньори. Настоящите пилотни проекти се изпитват предимно в затворени транспортни системи (кампуси, промишлени комплекси и др.). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ЕИСК приветства факта, че стратегията разглежда цифровата трансформация в градската мобилност, включително мобилността като услуга (MaaS), споделените услуги, услугите по заявка и появата на посреднически платформи, както и предлаганите от тях възможности и рискове за устойчиви и ефективни концепции за транспорт. Също така приветства факта, че в параграф 38 с право се разглеждат социалните проблеми и проблемите на безопасността, тъй като редица нови услуги за мобилност, както и посреднически платформи, предлагат несигурни форми на заетост и ниски равнища на заплащане, които може да създадат проблеми за конкуренцията. Действие 23 обаче не включва „оценка на необходимостта от мерки за осигуряване на еднакви условия на конкуренция за местните платформи за превоз на пътници по заявка и платформи за коли под наем с шофьор“ до 2022 г. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Платформите за „мобилност като услуга“ следва да подлежат на публична отчетност, за да се гарантира прилагането на ПУГМ. Само социално отговорни доставчици на услуги за мобилност със справедливи и достойни условия на труд следва да имат достъп до тези платформи, като се взема предвид и планираното законодателство относно работещите през платформи. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ЕИСК приветства инициативата на ЕК в законодателството да се разгледат условията на труд на работещите през платформи и очаква предложението да гарантира презумпция за статут на заетост и справедливи условия на труд за работещите през платформи в сектора на транспорта, например при колите под наем с шофьор или услугите за доставка. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | ЕИСК обръща особено внимание на опасението, че цената на решенията за интелигентна мобилност, разработването на изкуствен интелект и автоматизацията могат потенциално да задълбочат разделенията, тъй като началното базово състояние се различава в различните държави — членки на ЕС. Поради това ЕИСК счита, че за всяка успешна стратегия за ЕС е важно този недостиг на инвестиции да се преодолява чрез по-голяма подкрепа за решенията за интелигентна мобилност в по-бедните държави членки, както и чрез прилагане на социален диалог, социални условия и ориентиран към човека подход. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Стабилна мобилност

| 6.1. | Раздел 4 относно стабилната мобилност включва три водещи инициативи — укрепване на единния пазар, постигане на приемлива и справедлива мобилност за всички, и повишаване на безопасността и сигурността на транспорта, придружени от междинни цели 13 и 14. |
| --- | --- |

6.1.

Връзка с единния пазар

| 6.2. | ЕИСК изразява съгласие с изложените приоритети по отношение на необходимостта от завършване на ЕЕТП и укрепване на единния пазар с оглед и на опита с COVID-19, както и необходимостта от изготвяне на план за действие при кризисни ситуации. ЕИСК обаче счита, че изготвянето на такъв план трябва да се основава на сериозен диалог с организираното гражданско общество и социален диалог, както и да бъде в съгласие със социалните партньори. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ЕИСК изразява съжаление обаче, че например завършването на ЕЕТП и укрепването на единния пазар, значението на своевременното изпълнение на TEN-T и развитието на стратегически вериги за създаване на стойност по отношение, например, на батериите и водородната енергия и свързаните с тях финансови потребности за постигане на целите на Зеления пакт и на цифровия преход в областта на транспорта, са групирани с други важни въпроси, като правата на пътниците, задълженията за извършване на обществена услуга (ЗИОУ), социалните условия на транспортните работници и безопасността и сигурността на транспорта. Създава се странно впечатление от факта, че всеобхватните въпроси на единния пазар и свързаните с тях социални проблеми и проблемите на безопасността са разгледани на последно място в стратегията. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | ЕИСК счита, че ограничаването на междините цели по този раздел до своевременното изпълнение на TEN-T и намаляването на броя на смъртните случаи вследствие на транспортни произшествия е крайно недостатъчно, тъй като в него се разглежда укрепването на единния пазар и завършването на ЕЕТП, включително подобрената ефективност чрез осигуряване на оптимално използване на капацитета, финансирането на модернизацията на автомобилните паркове, въпросите относно държавната помощ, подобрената свързаност и защитата на пътниците и техните права. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | ЕИСК отбелязва факта, че според визията на стратегията добре функциониращият и устойчив на кризи единен пазар „трябва също да бъде сред ключовите цели на транспортната политика на ЕС“, докато „постигането на екологосъобразна мобилност трябва да бъде новият лайтмотив за развитие на транспортния сектор“. Например завършването на единния пазар в транспорта с нови устойчиви и цифровизирани бизнес модели също би могло да се добави към междинните цели. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | За съжаление в стратегията не са описани оставащите пречки пред пълното изпълнение на единния пазар в областта на транспорта. По-специално в раздел 4.3.3 от SWD се повдигат редица въпроси във връзка с функционирането на единния пазар, които не са разгледани в раздел 4. Така е и в раздел 4.3.4, където са описани редица пропуски в социалната сфера, които не са разгледани в стратегията. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Процедурите за по-добро регулиране трябва да бъдат подобрени. ЕИСК настоява, че за всяко от действията, споменати в плана за действие или в други документи, трябва да се извърши пълноценна оценка на въздействието (социална, екологична, икономическа, във връзка с равенството между половете) със специална консултация с признатите социални партньори, като одобрените от Комисията представителни организации. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | По същия начин редица действия, планирани в предходните раздели на стратегията, имат ясни последици за единния пазар, например изменения на директивата относно теглото и размерите на товарните превозни средства, изменения на законодателството в областта на въздухоплаването и по отношение на цифровите платформи. |
| --- | --- |

6.8.

Социално измерение и условия на труд

| 6.9. | Безпрецедентната криза с COVID-19 показа, че транспортът е основна услуга. Освен това тя подчерта значението на транспортните работници като ключови работници и тяхната важна роля за устойчивостта на транспортната система. ЕИСК приветства по-голямото признание, което стратегията отдава на транспортните работници в сравнение с предишни документи за транспортната политика, като ги признава за „най-ценният актив на сектора“, „докато някои страдат от сурови и несигурни условия на труд“. Въпреки това, като се има предвид значението, придавано на социалния стълб в настоящото изпълнение на политиката на ЕС, изненадващо е, че социалното измерение в областта на транспорта не е разгледано в специален раздел. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Освен това в стратегията се отчитат демографските проблеми на сектора и трудностите при привличането на работниците, от които се нуждае. Стига се до заключението, че „осигуряването на по-високи социални стандарти би допринесло пряко за преодоляване на настоящата обща липса на привлекателност на сектора“. За съжаление нито в стратегията, нито в SWD са анализирани задълбочено причините за трудностите на транспортния сектор при привличането на работници. Те не вземат предвид факта, че транспортните политики през последните десетилетия с акцент върху единния пазар не успяха да предотвратят влошаването на условията на труд във всички видове транспорт. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Изявленията на ЕК, че „ще предвиди мерки в различните видове транспорт, за да укрепи законодателната рамка относно условията за работниците“ и ще „стартира инициативи за повишаване на привлекателността на сектора през 2021—2023 г.“, са твърде общи. Наистина е трудно да се разбере защо елементи като справедливите условия на труд и подобряването на привлекателността на професията, включително за младите хора и жените, не се считат за достойни за междини цели. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Необходими са конкретни законодателни инициативи за премахване на социалния дъмпинг във всички видове транспорт. Принципът „еднакво възнаграждение за еднакъв труд на едно и също работно място“ трябва да се прилага за всички видове транспорт (командироване на изключително мобилни работници), както и да се защитават заетостта и придобитите права на персонала при промяна на операторите в резултат на тръжни процедури за различните видове транспорт. Поради това ЕИСК смята, че спешно е необходимо да се създаде социална работна група за транспорта с участието на всички съответни генерални дирекции като ГД „Мобилност и транспорт“, ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и ГД „Конкуренция“. |
| --- | --- |

6.12.

Социални разходи и устойчивост

| 6.13. | Социалният дъмпинг и нелоялните практики в един сектор създават нарушения в други сектори. Несигурните условия на труд и липсата на прилагане на социалното законодателство нарушават ценовите сигнали и избора на вид транспорт. ЕИСК вижда необходимостта от инициатива за включване на разходите за труд като част от справедлива ценова политика за устойчиви транспортни услуги в допълнение към интернализацията на всички външни разходи. Справедливото ценообразуване на свободния пазар за транспортна услуга трябва да включва заплата, гарантираща жизнен минимум, еднакво заплащане за една и съща работа на едно и също място, здравно осигуряване и социално осигуряване, както и инвестиции в здравословни работни места и в квалификации и обучение. Добавянето на „трудов отпечатък“ към препоръките относно въглеродния отпечатък в действия 28 и 34, както са определени в 4.6, може да бъде евентуално действие, но далеч няма да бъде достатъчно. При ценообразуването на обществения транспорт съществува компенсация за задължението за предоставяне на услугата. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | ЕИСК подчертава значението на колективното договаряне и ролята му за определяне на равнището на заплатите и следователно изтъква значението на засилването на колективното договаряне, по-специално в силно фрагментирания транспортен сектор и във всички държави членки. |
| --- | --- |

6.14.

Справедлив цифров преход

| 6.15. | ЕИСК приветства факта, че стратегията правилно разглежда рисковете и възможностите на цифровата трансформация за заетостта и необходимостта от справедлив преход за транспортните работници. Действие 69 обаче не предвижда до 2023 г. „издаване на препоръки за прехода към автоматизация и цифровизация и тяхното въздействие върху работната сила в сектора на транспорта“. Не се отчита фактът, че цифровизацията и автоматизацията вече са в ход и са необходими спешни действия. В междинна цел 13 например се определя, че „автоматизираната мобилност ще бъде внедрена в широк мащаб [до 2030 г.]“. |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | Успешните инвестиции в цифрови технологии се нуждаят от приобщаващ социален диалог от самото начало. Съществуват примери за добри практики като Колективният трудов договор CBA Future — Shaping automation socially and in a co-determined way (Колективен трудов договор за бъдещето — Формиране на автоматизацията по социален и съвместен начин) на оператора на терминали за контейнери EUROGATE в Германия, включващ трите терминала в Хамбург, Бремерхафен и Вилхелмсхафен (3). Този диалог трябва да включва и дискусия относно целта на цифровизацията и автоматизацията (напр. увеличаване на ефективността срещу свръхкапацитет), целта на съответните мерки за по-безопасни и по-здравословни работни места, запазване на заетостта и справедлив дял от по-високата производителност за работниците. |
| --- | --- |

6.16.

| 6.17. | На европейско равнище европейските социални партньори в градския обществен транспорт наскоро подписаха съвместни препоръки за цифровата трансформация в градския обществен транспорт (4). Те насърчават приобщаващ и основан на участието подход към цифровата трансформация, при който се гарантира сигурността на работните места и уменията в рамките на цифровата трансформация, цифровата трансформация се използва за подобряване на условията на труд и равновесието между професионалния и личния живот, и се гарантират защитата на данните, неприкосновеността на личния живот и достойнството. Стратегиите следва да гарантират, че въвеждането на цифрови технологии е от полза както за предприятията, така и за работниците, включително чрез получаване на дял от по-високата производителност. |
| --- | --- |

6.17.

| 6.18. | В съгласие със социалните партньори ЕК следва да предприеме незабавни действия, за да гарантира справедлив преход към автоматизация и цифровизация „без никой да бъде изоставен“. |
| --- | --- |

6.18.

Безопасност и сигурност на транспорта

| 6.19. | По отношение на безопасността на транспорта, междинна цел 14 включва постигане на почти нулева смъртност за всички видове транспорт до 2050 г., като основната загриженост е по отношение на смъртността в автомобилния транспорт. Стратегията за пътна безопасност на ЕС от 2018 г. обаче не включва професионалния автомобилен транспорт, и по-специално проблема с умората при водачите като „хронично заболяване“ и важен фактор за произшествия. |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | В този контекст ЕИСК изразява сериозната си загриженост относно новата инициатива на ЕК относно правилата за времето за управление и почивка на водачите на автобуси и обръща внимание на доклада, който ще бъде представен от ЕК на Съвета и Парламента. Всяко удължаване на работното време и времето на управление в сектора би противоречало на целите на политиката на Регламент (ЕО) No 561/2006 (5) и би довело до допълнително влошаване на пътната безопасност за пътниците и другите участници в движението, както и на условията на труд за водачите на автобуси. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | ЕИСК подкрепя планираната мярка за подобряване на сигурността, и по-специално факта, че се предвиждат мерки за справяне с киберзаплахите. |
| --- | --- |

6.21.

7.   Значение на надеждната обществена услуга

| 7.1. | ЕИСК отново подчертава, че задачата на публичната политика е да се гарантира устойчива система за градски транспорт, която да изпълнява целите, свързани с изменението на климата, но също така и общественото здраве, пътната безопасност и сигурност, както и справедлив дял градско пространство. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Във визията на ЕК правилно се подчертава, че „от решаващо значение е мобилността да бъде на разположение и на достъпни цени за всички, селските райони и отдалечените региони да бъдат по-добре свързани“. ЕИСК настоява за наличието на обществени услуги, подкрепени от правната рамка, като гръбнак на устойчивата и достъпна мобилност. Това изисква повече и по-добро екологично и социално компенсиране на задълженията за извършване на обществена услуга (ЗИОУ) чрез финансова подкрепа и въвеждане на финансови инструменти от страна на националните правителства, региони и общини. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | За да се избегне транспортна бедност, достъпът до качествен обществен транспорт на достъпна цена е от съществено значение като устойчива алтернатива на индивидуалния транспорт. Това е от особено значение за селските райони, а споделените услуги и услугите по заявка също могат да допълнят предлагания обществен транспорт, особено в тези райони, при условие че се предлагат качествени условия на труд. Освен това безмоторният активен транспорт, ходенето и колоезденето се нуждаят от повече внимание и инвестиции в безопасна и качествена инфраструктура. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Общественият транспорт е важен за социалното приобщаване и качествената заетост на местно равнище. Стратегията поставя твърде голям акцент върху технологичните аспекти на цифровизацията, микромобилността и новите услуги за мобилност. Новата визия не трябва да пренебрегва факта, че интелигентната мобилност следва да бъде инструмент, а не цел. |
| --- | --- |

7.4.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Работен документ на службите на Комисията SWD (2020) 331, раздел 4.1.1, стр. 81 и сл.

1

(2)  Този призив беше отправен от европейските социални партньори към членовете на Комисията Valean и Schmit.

2

(3)  Колективният трудов договор, сключен през 2019 г. между EUROGATE и Германския профсъюз в областта на услугите (ver.di), обхваща всички германски дъщерни дружества на Групата, включително контейнерните терминали, обслужващото и железопътното дружество и останалите стопански единици в Германия. Създадена комисия за автоматизация се уведомява за всички хардуерни или софтуерни проекти в дружеството, дори да нямат пряко въздействие върху работните места. Изключването на свързаното с това преструктуриране на заетостта до 2025 г. е част от Колективния трудов договор с EUROGATE.

3

(4)  Цифрова трансформация и социален диалог в градския обществен транспорт в Европа, Съвместни препоръки на европейските социални партньори в градския обществен транспорт (ETF и UITP), подписана през март 2021 г.

4

Цифрова трансформация и социален диалог в градския обществен транспорт в Европа, Съвместни препоръки на европейските социални партньори в градския обществен транспорт (ETF и UITP), подписана през март 2021 г.

(5)  ОВ L 102, 11.4.2006 г., стр. 1.

5

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните изменения, получили поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени по време на разискванията:

Параграф 4.14 (свързан с изменението на параграф 1.15)

се заличава:

| | Държавната помощ е от значение за преследването на политическите цели, като постигането на екологичен и социален транспорт. ЕИСК смята, че спешно е необходимо да се преразгледат Насоките относно държавна помощ. Един от елементите е териториалният аспект, например по отношение на отдалечените райони. Освен това Комитетът обръща внимание на факта, че отдавна се чака развитие по искането за адаптиране на Насоките относно държавната помощ за морския транспорт, за да се осигурят справедливи социални и икономически условия в пристанищния сектор и заетостта на европейските морски лица, а морският сектор да стане социално устойчив; същото се отнася и за призива за по-скорошни действия, отколкото през 2023 г. |
| --- | --- |

Държавната помощ е от значение за преследването на политическите цели, като постигането на екологичен и социален транспорт. ЕИСК смята, че спешно е необходимо да се преразгледат Насоките относно държавна помощ. Един от елементите е териториалният аспект, например по отношение на отдалечените райони. Освен това Комитетът обръща внимание на факта, че отдавна се чака развитие по искането за адаптиране на Насоките относно държавната помощ за морския транспорт, за да се осигурят справедливи социални и икономически условия в пристанищния сектор и заетостта на европейските морски лица, а морският сектор да стане социално устойчив; същото се отнася и за призива за по-скорошни действия, отколкото през 2023 г.

Резултат от гласуването на изменението:

| Гласове „за“: | 77 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 123 |
| Гласове „въздържал се“: | 27 |

Гласове „за“:

77

Гласове „против“:

123

Гласове „въздържал се“:

27

Параграф 1.15 (свързан с изменението на параграф 4.14)

се заличава:

| | Държавната помощ е от значение за преследването на политическите цели, като постигането на екологичен и социален транспорт. ЕИСК смята, че спешно е необходимо да се преразгледат Насоките относно държавната помощ, по-специално Насоките относно държавната помощ за морския транспорт, за да се гарантират справедливи социални и икономически условия в пристанищния сектор и заетостта на европейските морски лица. |
| --- | --- |

Държавната помощ е от значение за преследването на политическите цели, като постигането на екологичен и социален транспорт. ЕИСК смята, че спешно е необходимо да се преразгледат Насоките относно държавната помощ, по-специално Насоките относно държавната помощ за морския транспорт, за да се гарантират справедливи социални и икономически условия в пристанищния сектор и заетостта на европейските морски лица.

Резултат от гласуването на изменението:

Изменението беше отхвърлено в резултат на гласуването по параграф 4.14, с който е свързано.

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/170 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/170

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно мерки за високо общо ниво на киберсигурност в Съюза и за отмяна на Директива (ЕС) 2016/1148 и Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно издръжливост на критичните субекти“

[COM(2020) 823 final — 2020/0359 (COD) — COM(2020) 829 final — 2020/0365 (COD)]

(2021/C 286/28)

| Докладчик: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Докладчик:

Maurizio MENSI

| Консултация | Европейски парламент, 21.1.2021 г. — 11.2.2021 г.
  Съвет: 26.1.2021 г. и 19.2.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 14.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 243/0/5 |

Консултация

Европейски парламент, 21.1.2021 г. — 11.2.2021 г.

Съвет: 26.1.2021 г. и 19.2.2021 г.

Правно основание

Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

14.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

243/0/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК оценява положените от Комисията усилия за повишаване на устойчивостта на публичните и частните субекти срещу заплахите, произтичащи от кибер- и физически атаки и инциденти и споделя необходимостта от укрепване на промишлеността и иновационния капацитет на ЕС по приобщаващ начин, в съответствие със стратегия, основана на четири стълба: защита на данните, основни права, безопасност и киберсигурност. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК отбелязва обаче, че предвид целесъобразността и чувствителността на целите, преследвани от двете предложения, регламентът като инструмент би бил за предпочитане пред директивата. Не личат ясно, обаче, основанията, поради които Комисията е решила да не включи тази възможност в различните разглеждани варианти. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК отбелязва, че някои разпоредби в двете предложения за директива се припокриват, тъй като са тясно свързани и се допълват, като в едното се разглеждат предимно аспекти на киберсигурността, а в другото — на физическата сигурност. Ето защо призовава да се прецени възможността двете предложения да бъдат обединени в един единствен текст, за да се постигне опростяване и функционална концентрация. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът приветства предложения подход за преодоляване на разграничението между оператори на основни услуги и доставчици на цифрови услуги, предвидено в първоначалния вариант на Директивата за МИС, но подчертава предоставените възможности по отношение на приложното ѝ поле за по-прецизни и ясни индикации за определяне на субектите, които са длъжни да спазват директивата. По-специално, би трябвало да бъдат определени по-точно разграничителните критерии между „съществени“ и „значими“ субекти, както и изискванията, които трябва да бъдат изпълнени, за да се избегне това, различните подходи на национално равнище да доведат до пречки пред конкуренцията и свободното движение на стоки и услуги, с риск да се навреди на предприятията и да се засегне търговския обмен. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че поради обективната сложност на системата, предвидена в двете предложения, е важно Комисията да изясни точно обхвата на двата законодателни пакета, особено когато различни разпоредби допринасят за уреждане на един и същ случай или въпрос. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът подчертава, че яснотата на всяка законодателна разпоредба е неотменима цел, заедно с целите за намаляване на бюрокрацията и фрагментираността, като се опростяват процесите, изискванията за сигурност и задълженията за уведомяване за инциденти. И за тази цел може да стане подходящо, в полза на гражданите и предприятията, двете предложения за директива да бъдат обединени в един единствен текст, като се избегне понякога сложното тълкуване и прилагане. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК признава основната роля, подчертана в предложението за директива, на управителните органи на „съществените“ „и „значимите“ субекти, чиито членове трябва редовно да преминават специални курсове за обучение, за да придобият знания и умения, достатъчни за познаване, управление на различните киберрискове и оценяване на тяхното въздействие. В това отношение се счита, че в предложението трябва да се посочи минималното съдържание на такива знания и умения,за да се предоставят насоки на европейско равнище относно това кои умения за обучение се считат за подходящи и да се избегне съдържанието на различните курсове за обучениe да бъде различно в отделните държави. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК изразява съгласие с възложената важна роля на ENISA в цялостната институционална и оперативна структура на киберсигурността на европейско равнище. Във връзка с това счита, че в допълнение към доклада за състоянието на киберсигурността в Съюза, който се изготвя на всеки две години, този орган трябва да публикува в интернет редовна и актуализирана информация за инцидентите, свързани с киберсигурността, в допълнение към предупрежденията за отделните сектори, за да предостави допълнителен полезен информационен инструмент, който да даде възможност на заинтересованите страни, засегнати от Директивата за МИС 2 да защитават по-добре своите предприятия. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК приветства предложението задачата за създаване на европейски регистър на уязвимостите да бъде възложена на ENISA и счита, че докладването относно уязвимостта и по-сериозните инциденти трябва да стане задължително, а не доброволно, така че да се превърне в полезен инструмент и за възложителите в рамките на различните процедури по възлагане на обществени поръчки на европейско равнище, включително за продуктите и технологиите за 5G. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Общи бележки

| 2.1. | На 16 декември 2020 г. беше представена новата стратегия на ЕС за киберсигурността заедно с две законодателни предложения: преразглеждане на Директива (ЕС) 2016/1148 (1) относно киберсигурността на мрежите и информационните системи (МИС 2) и нова директива относно устойчивостта на критичните субекти (УКС). Стратегията, ключов елемент на съобщението „Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“ (2), на Плана за възстановяване на Европа и на Стратегията на ЕС за Съюза на сигурност, е насочена към укрепване на колективната устойчивост на Европа срещу киберзаплахите и гарантиране, че всички граждани и предприятия могат да се възползват от надеждни и сигурни цифрови услуги и инструменти. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Съществуващите мерки на равнището на ЕС, насочени към защита на услугите и критичните инфраструктури от кибер- и физически рискове, трябва да бъдат актуализирани. С нарастване на цифровизацията и взаимосвързаността продължават да се променят рисковете, свързани с компютърната сигурност. Ето защо е необходимо действащата регулаторна рамка да бъде преразгледана съгласно логиката на стратегията на ЕС за сигурността, като се преодолее разделението между онлайн и офлайн и подхода, основан на строго разграничаване. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Двете предложения за директива засягат широк кръг от сектори и разглеждат настоящи и бъдещи онлайн и офлайн рискове, произтичащи от престъпни кибератаки, природни бедствия и други инциденти и като се извлича поука от текущата пандемия, която показа, че общества и икономики, зависещи все повече от цифрови решения, са уязвими и изложени на растящи и бързо променящи се киберзаплахи, особено за групите, изложени на риск от социално изключване, като например хората с увреждания. Това накара ЕС да предложи действия за опазване на глобално и отворено, но основано на солидни гаранции за сигурност киберпространство, технологичен суверенитет и лидерство, като се изгради оперативен капацитет, който чрез повишено сътрудничество може да предотвратява, възпира и реагира на евентуалните заплахи, при зачитане на прерогативите на държавите членки в областта на националната сигурност. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Предложение за преразглеждане на Директивата за мрежова и информационна сигурност

| 3.1. | С Директива (ЕС) 2016/1148, пръв „хоризонтален“ законодателен инструмент на ЕС в областта за киберсигурността, се целеше подобряване на устойчивостта на мрежовите и информационните системи в Съюза срещу кибернетичните рискове. Въпреки постигнатите добри резултати, Директивата за МИС все пак показа някои ограничения, когато цифровата трансформация на обществото, ускорена от кризата с COVID-19, разшири спектъра на заплахите, като повиши уязвимостта на нашите общества, които стават все по-взаимозависими при значителни и непредвидими рискове. Възникнаха нови предизвикателства, изискващи адекватни и новаторски реакции. Резултатите от широката консултация, проведена със заинтересованите страни, разкриха недостатъчното равнище на киберсигурността на европейските предприятия, несъгласуваното прилагане на правилата от страна на държавите в различните сектори и липсата на разбиране на основните заплахи и предизвикателства. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Предложението за Директива за МИС 2 е тясно свързано с други две инициативи: предложението за регламент относно сектора на финансовите услуги, в който се използват цифровите технологии (акт относно оперативна устойчивост при цифровите технологии, DORA), и предложението за Директива относно устойчивостта на критичните субекти(УКС), което разширява за нови сектори приложното поле на Директива 2008/114/ЕО (3) относно енергетиката и транспорта, като се съсредоточава например върху здравния сектор и субектите, които извършват научноизследователска дейност и разработване на лекарствени продукти. Директивата относно устойчивостта на критичните субекти, чието секторно приложно поле е идентично с това на Директивата за МИС 2 за съществените субекти (приложение 1 към Директивата за МИС 2), премества фокуса си от защитата на материалните активи към устойчивостта на субектите, които ги управляват и преминава от определянето на европейските критични инфраструктури с трансгранично измерение към определяне на критичните инфраструктури на национално равнище. Директивата за МИС 2 също е съгласувана със и допълва други действащи регулаторни инструменти като Европейския кодекс за електронни съобщения, Общия регламент относно защитата на данните и Регламента относно електронната идентификация и удостоверителните услуги. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | С предложението за директива за МИС 2 в съответствие с Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT) се цели да се намалят регулаторните тежести за компетентните органи и разходите на публичните и частните субекти за привеждане в съответствие и да се осъвремени референтната правна рамка. Освен това с него се засилват наложените на предприятията изисквания за сигурност, разглежда се въпросът за сигурността на веригите за доставки, оптимизират се задълженията за докладванe, въвеждат се по-строги мерки за надзор за националните органи и се проявява стремеж за хармонизиране на режимите за санкции в държавите членки. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Директивата за МИС 2 допринася също така за засилване на обмена на информация и сътрудничеството в областта на управлението на кибернетичните кризи на национално и европейско равнище. Преодолява се разграничението между оператори на съществени услуги и доставчици на цифрови услуги, предвидено в Директивата за МИС. Приложното ѝ поле включва средно големи предприятия от сектори, определяни въз основа на тяхната важност за икономиката и обществото. Тези субекти, публични или частни, се подразделят на „съществени“ и „значими“ и подлежат на различни режими на надзор. На държавите членки все пак се предоставя възможността да разглеждат и по-малки субекти с високорискови профили. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Предвидена е нова мрежа от оперативни центрове за сигурност на равнището на ЕС, управлявани от изкуствен интелект (ИИ), които ще представляват същински „щит за киберсигурност“, способен да открива сигналите за кибератака достатъчно време предварително, за да може да се реагира преди да бъдат нанесени вреди. Значението на изкуствения интелект за киберсигурността е подчертано и в доклада относно изкуствения интелект (ИИ) на Комисията за национална сигурност на САЩ (NSCAI), представен на 1 март 2021 г. В резултат на това държавите членки и операторите на критичните инфраструктури ще могат да имат пряк достъп до информацията относно заплахите в рамките на европейска мрежа за сигурност от гледна точка на разузнаването във връзка с евентуални заплахи. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Комисията разглежда и проблемът със сигурността на веригите за доставки и на отношенията с доставчиците: държавите членки, в сътрудничество с Комисията и ENISA, могат да извършват координирани оценки на рисковете на критичните вериги за доставки въз основа на успешно приетия подход за 5G мрежите, предвиден в препоръката от 26 март 2019 г. (4). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | С предложението се укрепват и оптимизират задълженията за предприятията, свързани със сигурността и докладването, като се налага общ подход за управление на рисковете с минимален списък за прилагане на основни елементи за сигурност. Предвидени са по-точни разпоредби относно процеса на уведомяване за инцидентите, относно съдържанието на докладите и сроковете. В това отношение предложението предвижда двуетапен подход: предприятията имат на разположение 24 часа да представят кратък първоначален доклад, последван от подробен окончателен доклад в рамките на един месец. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Предлага се държавите членки да определят националните органи, отговарящи за управлението на кризи, с конкретни планове и нова мрежа за оперативно сътрудничество — Европейска мрежа за връзка на организациите при кибернетични кризи („EU — CyCLONe“). Засилена е ролята на групата за сътрудничество при определянето на стратегическите решения и е създаден регистър за откритите в ЕС уязвимости, управляван от ENISA; освен това са подобрени обменът на информация и сътрудничеството, включително оперативното, между органите на държавите членки по отношение на управлението на киберкризите. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Въведени са по-строги мерки за надзор за националните органи, по-стриктни изисквания за прилагане и се цели хармонизиране на режимите за санкции във всички държави членки. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Във връзка със санкциите предложението за директива изготвя списък с административни санкции в случай на нарушаване на задълженията за управление на рисковете, свързани с компютърната сигурност и комуникацията. Предвидени са разпоредби относно отговорността на физическите лица на представителни или ръководни длъжности в дружествата, които попадат в приложното поле на директивата. В това отношение с предложението се подобрява начинът, по който ЕС предотвратява, управлява и реагира на инциденти и на широкомащабни кризи на компютърната сигурност, като се предвиждат ясни отговорности, подходящо планиране и повишено сътрудничество на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Държавите членки са в състояние да следят съвместно за прилагането на стандартите на ЕС и да си помагат взаимно в случай на трансгранични проблеми, да установяват по-структуриран диалог с частния сектор, да координират оповестяването на уязвимости, открити в софтуера и хардуера, продавани на вътрешния пазар и да оценяват по координиран начин рисковете за сигурността и заплахите, свързани с новите технологии, както в случая с 5G. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Предложението за директива относно устойчивостта на критичните субекти

| 4.1. | През 2006 г. ЕС създаде Европейската програма за защита на критичната инфраструктура (EPCIP), а през 2008 г. прие Директивата за европейските критични инфраструктури (ЕКИ), която се прилага за секторите на енергетиката и транспорта. Както в приетата от Комисията Стратегия на ЕС за Съюза на сигурност за периода 2020—2025 г. (5), така и в наскоро приетата Програма за борба с тероризма се подчертава, че е важно да се гарантира устойчивостта на критичните инфраструктури на физически и цифрови рискове. Все пак както извършената през 2019 г. оценка относно прилагането на Директивата за ЕКИ, така и резултатите от оценката на въздействието на разглежданото предложение показаха, че действащите европейски и национални мерки не гарантират в достатъчна степен, че операторите са в състояние да се справят с настоящите рискове. Ето защо Съветът и Парламентът отправиха призиви към Комисията да преразгледа настоящия подход за защита на критичните инфраструктури. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | В Стратегията на ЕС за Съюза на сигурност, приета от Комисията на 24 юли 2020 г., беше призната растящата взаимосвързаност и взаимозависимост между физическите и цифровите инфраструктури, подчертавайки необходимостта от по-съгласуван и последователен подход между Директивата за ЕКИ и Директивата за МИС. В този смисъл предложението за директива (УКС), чиято обективна референтна рамка е същата като на Директивата за МИС 2 относно съществените субекти, разширява първоначалното приложно поле на Директива 2008/114/ЕО, ограничено до енергетиката и транспорта, за да включи изброените сектори: банково дело, инфраструктури на финансовите пазари, здравеопазване, питейна вода, отпадъчни води, цифрови инфраструктури, публична администрация и космическо пространство, като предвижда и ясни отговорности, подходящо планиране и повишено сътрудничество. Във връзка с това е необходимо да се създаде референтна рамка за всички рискове и да се подкрепят държавите членки в усилията да се гарантира, че критичните субекти са в състояние да предотвратяват, да устояват и да поемат последиците от инцидентите, независимо от факта, че рисковете произтичат от природни опасности, инциденти, тероризъм, вътрешни заплахи или извънредни ситуации, свързани с общественото здраве, като настоящата. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Всяка държава членка е длъжна да приеме национална стратегия за гарантиране на устойчивостта на критичните субекти, да извършва редовни оценки на риска и на тази основа да идентифицира критичните субекти. От своя страна критичните субекти са длъжни да извършват оценки на риска, да приемат подходящи технически и оперативни мерки за повишаване на устойчивостта и да уведомяват националните органи за инцидентите. Субектите, които предоставят услуги на най-малко една трета от държавите членки или най-малко в една трета от тях, подлежат на специален надзор, който включва специални мисии за подпомагането им, организирани от Комисията. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | В предложението за директива (УКС) се предвиждат различни форми на подкрепа в полза на държавите членки и критичните субекти, преглед на рисковете на равнището на ЕС, най-добрите практики и методи, освен образователна дейност и учения за изпитване на устойчивостта на критичните субекти. Системата за трансгранично сътрудничество предвижда също така ad hoc експертна група, Групата за устойчивост на критичните субекти, форуми за стратегическото сътрудничество и обмена на информация между държавите членки. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Предложения за промени в съответното законодателно предложение.

| 5.1. | ЕИСК оценява положените от Комисията усилия за повишаване на устойчивостта на публичните и частните субекти срещу заплахите, произтичащи от кибер- и физически атаки. Това придобива особено значение и важност с оглед на бързата цифрова трансформация, предизвикана от извънредната ситуация във връзка с COVID-19. Изразява съгласие и с това, че е необходимо, както е посочено в съобщението „Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“, Европа да се възползва от предимствата на цифровата ера и да укрепи своята промишленост, особено по отношение на малките и средните предприятия, а така също и иновационния си капацитет по приобщаващ начин в съответствие със стратегия, основана на четири стълба: защита на данните, основни права, безопасност и киберсигурност като съществени предпоставки за изграждане на общество, което се основава на силата на данните. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Все пак, в светлината на резултатите от оценката на въздействието и на консултацията, която предшестваше предложението за МИС 2, с оглед на многократно подчертаната цел да се избегне фрагментираността на приетите на национално равнище правила, както е предвидено и в съобщението от 4 октомври 2017 г. относно прилагането на директивата за МИС (6), ЕИСК подчертава, че не стават ясни основанията, поради които Комисията не е счела за необходимо да предложи приемането на регламент вместо директива дори сред разгледаните варианти. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК отбелязва, че някои разпоредби в двете предложения за директива се припокриват, тъй като са тясно свързани и се допълват, като в едното се разглеждат предимно аспекти на киберсигурността, а в другото — на физическата сигурност. Отбелязва се също, че критичните субекти, посочени в Директивата относно устойчивостта на критичните субекти (УКС), обхващат едни и същи сектори и съвпадат със „съществените“ субекти, посочени в Директивата за МИС 2 (7). Освен това всички критични субекти, обхванати от Директивата относно УКС, подлежат на задължения в областта на киберсигурността по директивата за МИС 2. Освен това в двете предложения се предвиждат редица „мостови“ клаузи за гарантиране на свързването: разпоредби за засилено сътрудничество между органите, обмен на информация относно дейностите по надзор, уведомяване на органите, отговарящи за Директивата за МИС 2 относно определянето на критичните субекти по смисъла на Директивата относно УКС, както и редовни заседания на съответните групи за сътрудничество най-малко веднъж годишно. Двете предложения имат едно и също правно основание, член 114 от ДФЕС, чиято цел e функционирането на единния пазар чрез сближаване на националните разпоредби, както е тълкуван ex multis от Съда на ЕС в решението му по дело C-58/08, Vodafone и други. Ето защо се призовава за разглеждане на възможността двете предложения да бъдат обединени в един единствен текст с цел опростяване и функционална концентрация. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Комитетът приветства подхода за преодоляване на разграничението между оператори на основни услуги и доставчици на цифрови услуги, предвидено в първоначалния вариант на Директивата за МИС, но подчертава предоставените възможности по отношение на приложното ѝ поле за по-прецизни и ясни индикации за определяне на субектите, които са длъжни да спазват директивата. Всъщност, освен позоваванията, които се съдържат в приложения I и II, Директивата за МИС 2 изисква редица различаващи се помежду си критерии, включващи деликатни качествени и количествени оценки, които могат да се прилагат диференцирано на национално равнище с риск да се повтори ситуацията на фрагментираност, която трябваше да се избегне с разглежданото законодателно действие. В действителност изглежда важно да се избегне това, подходите, различаващи се на национално равнище да се превърнат в пречки за конкуренцията и свободното движение на стоки и услуги, с риск да се причинят вреди на предприятията и да се възпрепятства търговският обмен. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | В Директивата за МИС 2 се предвижда критичните оператори в секторите, считани в разглежданото предложение за „съществени“, да бъдат и обект на общи задължения за укрепване на устойчивостта с особено внимание към заплахите, различни от киберзаплахите по смисъла на Директивата относно УКС. В последната обаче изрично се посочва, че същата не се прилага за въпросите, разглеждани в Директивата за МИС 2. Всъщност в Директивата относно УКС се предвижда, че тъй като компютърната сигурност е разгледана в достатъчна степен в Директивата за МИС, уредените от нея въпроси следва да бъдат изключени от приложното ѝ поле, без да се засяга специалният режим за субектите от сектора на цифровите инфраструктури. След това в Директивата относно УКС се подчертава, че субектите, принадлежащи към сектора на цифровите инфраструктури, се основават главно на мрежови и информационни системи и попадат в приложното поле на Директивата за МИС 2, в която се разглежда и физическата сигурност на тези системи като част от техните задължения за управление на риска, свързан с киберсигурността и уведомяването. В същото време в Директивата относно УКС се посочва, че не е изключено към тях да могат да се прилагат специални нейни разпоредби. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ето защо в този сложен контекст ЕИСК счита, че е наложително Комисията да изясни точно обхвата на двата законодателни пакета, особено когато разпоредбите допринасят за уреждане на един и същ случай или въпрос. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Яснотата на всяка законодателна разпоредба, още повече когато е включена в обширни и подробни текстове като разглежданите, трябва да бъде на всяко равнище неотменима цел, заедно с целите за намаляване на бюрокрацията и фрагментираността, като се опростяват процесите, изискванията за сигурност и задълженията за уведомяване за инциденти. Необходимо е също така да се избегне увеличаването на органите, отговарящи за конкретни задачи, да възпрепятства ясното определяне на техните правомощия, като осуети постигането на преследваните цели. По тази причина може да стане подходящо, в полза на гражданите и предприятията, двете предложения за директива да бъдат обединени в един единствен текст, като се избегне понякога сложното тълкуване и прилагане. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | На определени места в Директивата за МИС 2 се споменават разпоредби за други правни инструменти, както в случая с Директива (ЕС) 2018/1972 (8) за установяване на Европейски кодекс за електронни съобщения, чието приложение се регулира от критерия за специфичния характер. Някои разпоредби на тази директива са изрично отменени (член 40 и член 41), докато други трябва да се прилагат подобно на гореспоменатия принцип без да се предоставят разяснения по този въпрос. Във връзка с това ЕИСК изразява желание всяко съмнение да бъде разсеяно, за да се избегнат проблеми с тълкуването. По отношение на системата от санкции ЕИСК подкрепя и целта на Комисията за хармонизиране на техния режим в случай на неспазване при управлението на риска, в контекста на по-добър обмен на информация и сътрудничество на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | ЕИСК признава основната роля, подчертана в предложението за директива, на управителните органи на „съществените“ и „значимите“ субекти в стратегията за киберсигурност и в управлението на риска, тъй като от тях се изисква да одобряват мерки за управление на риска, да наблюдават тяхното изпълнение и да реагират на всяко несъответствие. Във връзка с това се предвижда членовете на тези органи редовно да преминават специални курсове за обучение, за да придобият достатъчно знания и умения, да познават, управляват различните киберрискове и оценяват тяхното въздействие. При това се счита, че в предложението трябва да се посочи съдържанието на такива знания и умения, така че да се предоставят насоки на европейско равнище относно това кои умения за обучение се считат за подходящи, за да отговорят на посочените в предложението изисквания и да се избегне изискванията и съдържанието на различните курсове за обучение да бъде различно в отделните държави. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | ЕИСК изразява съгласие с възложената важна роля на ENISA в цялостната институционална и оперативна структура на киберсигурността на европейско равнище. Във връзка с това тя счита, че в допълнение към доклада за състоянието на киберсигурността в Съюза, този орган би трябвало да публикува в интернет актуализирана информация за инцидентите, свързани с киберсигурността, както и предупреждения за отделните сектори. Това би било полезен начин за предоставяне на информация, за да се даде възможност на заинтересованите страни, засегнати от МИС 2, да защитят по-добре своите предприятия. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | ЕИСК изразява съгласие, че достъпът до вярна и своевременна информация относно уязвимостите, отнасящи се за информационните и телекомуникационните продукти и услуги, допринася за подобрено управление на риска, свързан с киберсигурността. В това отношение източниците на публично достъпна информация относно уязвимостите представляват важен инструмент за националните компетентни органи, ЕРИКС, предприятията и потребителите. Поради тази причина ЕИСК одобрява предложението да се възложи на ENISA задачата за създаване на европейски регистър на уязвимостите, където съществените и значимите субекти и техните доставчици могат да предоставят информацията, така че да се позволи на останалите потребители да предприемат подходящите ограничаващи мерки. Освен това счита, че това докладване, що се отнася до най-големите уязвимости и инциденти, трябва да стане задължително, а не доброволно, така че да се превърне в полезен инструмент и за възложителите в рамките на различните процедури по възлагане на обществени поръчки на европейско равнище, включително за продуктите и технологиите за 5G. В този случай подобен регистър би съдържал елементи, които да могат да се използват при оценка на офертите, за целите на проверката на тяхното качество и надеждността на европейските и неевропейските договарящи се страни по отношение на сигурността на продуктите и услугите, които са предмет на търга, в съответствие с посоченото в препоръката относно киберсигурността на 5G мрежите от 26 март 2019 г. Регистърът следва също да гарантира, че съдържащата се в него информация се предоставя така, че да се избегне всякаква дискриминация. |
| --- | --- |

5.11.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ L 194, 19.7.2016 г., стр. 1.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  ОВ L 345, 23.12.2008 г., стр. 75.

3

(4)  ОВ L 88, 29.3.2019, стр. 42.

4

(5)  COM(2020) 605 final.

5

(6)  COM(2017) 476 final.

6

(7)  Приложение 1 (ОВ L 194, 19.7.2016 г., стр. 1).

7

(8)  ОВ L 321, 17.12.2018 г., стр. 36.

8

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/176 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/176

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейските медии в цифровото десетилетие: План за действие в подкрепа на възстановяването и трансформацията“

[COM(2020) 784 final]

(2021/C 286/29)

| Докладчик: | Elena-Alexandra CALISTRU |
| --- | --- |

Докладчик:

Elena-Alexandra CALISTRU

| Консултация | Европейска комисия, 24.2.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 14.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 241/1/3 |

Консултация

Европейска комисия, 24.2.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

14.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

241/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства плана за действие на Комисията и положените чрез различни инструменти усилия за създаването на свободна, разнообразна и динамична среда на медийния пазар и изразява задоволство, че този пазар е признат като важен за укрепване на открити, демократични общества и стимулиране на културното многообразие на Европа. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК приветства признанието, че пандемията засегна културната и творческата екосистема, към която принадлежат информационната медийна и аудио-визуална индустрия, и затова те се нуждаят от незабавна намеса. Икономическото възстановяване и конкурентоспособността на индустрията са предпоставки за здрава, независима и плуралистична медийна среда, която от своя страна е от основно значение за нашата демокрация. ЕИСК одобрява акцента върху факта, че медийните дружества са както икономически сектор, така и обществено благо, което е много важно за предоставянето на точна информация на хората и за осигуряването на възможност демокрацията да функционира ефективно. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Комбинацията от основните тенденции и извънредното положение във връзка с COVID-19 би могла да подкопае устойчивостта на медийния сектор в Европа и неговата демократична роля, ако няма силни действия на политиката и финансова подкрепа в отговор на това. ЕИСК споделя опасението на Комисията, че това би могло да отслаби културното многообразие и медийния плурализъм на Европа и приветства ангажимента на Комисията към мерки, които да бъдат приложени в тясно сътрудничество с държавите членки, Европейския парламент, медийната индустрия и всички заинтересовани страни. Въпреки това Комитетът би отбелязал, че е от първостепенно значение държавите членки да направят всичко по силите си, за да осъществят тези мерки, като работят заедно, за да укрепят медиите и демокрацията. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК разглежда като положителен факта, че съобщението има тройна цел: да се ускорят както възстановяването, така и трансформацията на медийната индустрия и да се засили нейната устойчивост. Трябва да бъдат предприети стъпки за справяне със структурните предизвикателства, пред които са изправени аудио-визуалната и информационната медийна индустрия, както и за насърчаване на благоприятна среда, в която медиите и гражданското общество могат да участват в открит дебат без зловредна намеса и дезинформация. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК би желал планът да бъде по-тясно обвързан със социалните реалности и специфичните характеристики на индустрията. По-специално при интервенциите следва да се вземат предвид реалностите на несъответствията в ландшафта на медийната и аудио-визуалната индустрия между отделните държави членки и несъответствията в държавите членки между капацитета и нуждите на местните и националните медии. Финансовите инструменти би трябвало да бъдат прозрачни, достъпни и приобщаващи по отношение на всички участници, които гарантират многообразието на европейската медийна и аудио-визуална индустрия, включително чрез осигуряването на повече подкрепа за местните медии и новосъздадените предприятия в медийния сектор. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отправя искане социалните партньори и гражданското общество да участват в изпълнението на действията, които имат за цел да се предоставят права на гражданите, признавайки тяхната роля в насърчаването на ценностите на демокрацията, засилването на свободата на медиите и борбата с дезинформацията чрез медийна грамотност. Ако искаме планът да има успех, той трябва да успее да включи всички съответни заинтересовани страни в усилие да се признае значението на медиите за европейските демократични ценности, както и за предоставянето на гражданите на Европа на уменията да оценяват и потребяват информацията и аудио-визуалната култура, която популяризира същите тези ценности. Редовните доклади като тези за борба с кампаниите за дезинформация могат да се използват за подпомагане на усилията за медийна грамотност. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Основно съдържание на съобщението на Комисията

| 2.1. | В съобщението на Комисията се обръща особено внимание на информационния медиен сектор (включително печатни и онлайн информационни издания, радио и аудио-визуални услуги) и на аудио-визуалната културна индустрия, по-специално кино, телевизия, радио и видео стрийминг, както и видео игри и иновативни формати като преживявания във виртуалната реалност. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В това съобщение Комисията представя рамков документ/план за действие, в който се определя поредица от инициативи, предназначени да допринесат за възстановяването и трансформацията на сектора на информационните медии и аудио-визуалния сектор в Европа. Тези сектори, които бяха засегнати силно от кризата във връзка с COVID-19, са от решаващо значение за демокрацията, културното многообразие и цифровата автономия на Европа. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Същевременно секторът на информационните медии и аудио-визуалният сектор в Европа имаха решаващо значение, тъй като информираха и развличаха гражданите по време на пандемията от COVID-19. По време на месеците на локдаун значително се увеличи търсенето на проверена информация и новини, а филмите, сериалите или видеоигрите бяха основен източник на култура. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Съобщението е изградено около три теми:






  а) | Възстановяване: какво възнамерява да направи Комисията, за да помогне на аудио-визуалните и медийните дружества да се справят с настоящата буря и да осигури ликвидност и финансова подкрепа; |
| --- | --- | --- |

2.4.

а)

Възстановяване: какво възнамерява да направи Комисията, за да помогне на аудио-визуалните и медийните дружества да се справят с настоящата буря и да осигури ликвидност и финансова подкрепа;

| б) | Трансформиране: справяне със структурните проблеми, като се помогне на индустрията да се изправи пред двойния преход на изменението на климата и на цифровизацията в контекста на ожесточена световна конкуренция; |
| --- | --- |

б)

Трансформиране: справяне със структурните проблеми, като се помогне на индустрията да се изправи пред двойния преход на изменението на климата и на цифровизацията в контекста на ожесточена световна конкуренция;

| в) | Предоставяне на възможности и права: определяне на условията, които дават възможност за повече иновации в сектора, като същевременно се гарантират истински еднакви условия на конкуренция и се предоставят на гражданите права за по-лесен достъп до съдържание и за вземане на информирани решения. |
| --- | --- |

в)

Предоставяне на възможности и права: определяне на условията, които дават възможност за повече иновации в сектора, като същевременно се гарантират истински еднакви условия на конкуренция и се предоставят на гражданите права за по-лесен достъп до съдържание и за вземане на информирани решения.

| 2.5. | Планът за действие е част от по-широките усилия на Комисията да разработи поредица от инициативи за подпомагане на изграждането на цифровото бъдеще на Европа и е една от инициативите, съставляващи стълба на едно отворено, демократично и устойчиво общество. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Съобщението допълва и европейския план за действие за демокрация и се основава на рамката, установена с неотдавна преразгледаната Директива за аудио-визуалните медийни услуги и реформата в областта на авторското право. То трябва също така да се разглежда като част от правилата, предвидени в законодателния акт за цифровите услуги и законодателния акт за цифровите пазари. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства цялостния подход, възприет към мерките, необходими за гарантиране както на по-добра среда за журналистите, така и за насърчаване на медийната грамотност. Следователно по-ясно следва да се заяви как съобщението допълва европейския план за действие за демокрация, включително по отношение на разпределянето на финансовата подкрепа. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Съответните документи би трябвало да бъдат свързани внимателно и всеобхватно, включително като се отбележат по-внимателно мерките, определени в предложенията на Комисията относно законодателния акт за цифровите услуги, законодателния акт за цифровите пазари и Европейската програма за потребителите, тъй като в пътната карта за медиите се поставя акцент върху въздействието на цифровата трансформация, включително за да се направят европейските медии по-конкурентоспособни (1). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК приветства материалната структура и инструментите и счита, че те могат да осигурят както незабавен отговор на нуждата от възстановяване след кризата чрез улесняване и разширяване на достъпа до финансиране, така и отговор в дългосрочен план поради акцента върху трансформацията, задействана от стимула на инвестициите в двойния преход в областта на изменението на климата и на цифровизацията. Трябва обаче да се осигури благоприятна среда, така че медиите да могат да опитат нови модели на финансиране. Без средства, които позволяват подход, основан на пробата и грешката, иновации в тази област трудно ще бъдат постигнати. В момента няма стандартни модели, които биха могли да се разгърнат, а само отделни успешни примери за конкретни медийни дружества, които са успели да станат устойчиви. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | По отношение на информационния медиен сектор ЕИСК отбелязва, че в плана за действие са обхванати мерки за управление на предизвикателствата, създадени от цифров пазар, на който лъвският пай от приходите от реклами е насочен към световните цифрови платформи. Предложените финансови механизми са по-разнообразни отвсякога и все пак има риск от универсален подход, който би могъл да доведе до несъответствия между държавите членки и още повече вътре в тях (т.е. между националното и местното равнище). Трябва да се вземе предвид нееднаквият капацитет на местните информационни медии за достъп до сложни финансови инструменти. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК отбелязва, че трябва да се предприемат действия за преодоляване на риска от разпокъсаност (2). Основните мерки за аудио-визуалния сектор са насочени към това предизвикателство, което се дължи не само на натиска от онлайн платформите, но и на факта, че секторът е насочен почти изключително към националната аудитория. Необходими са смели мерки, за да се даде възможност на европейските участници да инвестират в съдържание, талант, популяризиране, разпространение, иновации и технологии в целия ЕС. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Като асамблея, която представлява гражданското общество, ЕИСК отбелязва по много поводи (3), че цифровото бъдеще на Европа се основава на ориентиран към хората подход, но също така че критичното мислене и медийната грамотност са от съществено значение (4). ЕИСК още веднъж подчертава, че цифровата трансформация на медиите няма да е възможна, освен ако обществото не е готово за нея, и затова мерките, които насърчават медийната грамотност и гражданското образование, са от съществено значение. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Освен това ЕИСК желае да подчертае, че приобщаването и достъпността са жизненоважни фактори, които трябва да се имат предвид във всички аспекти на стратегията: от разпоредбите за получаване на финансиране, при техническите решения за внасяне на молбите и по отношение на европейско пространство на медийни данни, до платформите за наличност на аудиовизуално съдържание, образованието, овластяването, както и функционирането на европейския медиен пазар. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Действията, подкрепящи възстановяването, включват програми за финансиране с пряко въздействие върху медиите, но само малка част от тези механизми за финансиране са стабилни, предвидими и достъпни за целия срок на плана за действие. Предложените мерки трябва да се адаптират, за да гарантират крайно необходимото финансиране за приоритети, над и отвъд временно наличните или основаващите се на преценката на държавите членки средства. Например програмата „Творческа Европа“, която ще бъде достъпна за целия срок на многогодишната финансова рамка, за първи път ще включва мерки, насочени към свободата и плурализма на медиите, журналистиката и медийната грамотност. Останалите предложени източници на финансиране обаче са временни (като SURE) или държавите членки могат да изберат да не ги използват (структурните фондове). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | С действие 1 се предлага по-лесен достъп до подкрепа от ЕС посредством интерактивен инструмент, чрез който ще се предоставят насоки за това как да се кандидатства за съответна подкрепа от ЕС през периода на многогодишната финансова рамка за 2021—2027 г. и чрез националните планове за възстановяване и устойчивост. Това е отлична идея, която ще улесни намирането на информация и ще оптимизира процесите за финансиране на медиите. Необходимо е обаче тя да бъде придружена от механизъм, който дава възможност на държавите членки да изпращат информация в реално време, така че порталът да разполага с необходимата информация, когато тя е от значение. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Действие 2 се отнася за инициативата „МЕДИА ИНВЕСТ“, която има за цел да стимулира инвестициите в аудио-визуалната индустрия. Това е специална инвестиционна платформа за капиталови инвестиции, предназначена за насърчаване на европейските аудио-визуални продукции и стратегии за разпространение. ЕИСК счита, че инвестициите ще трябва да бъдат увеличени значително и че те трябва да вървят ръка за ръка с по-голямо внимание към иновациите, ако целта е и европейските аудио-визуални дружества да станат по-конкурентоспособни на един все по-агресивен световен пазар. Освен това и в контекста на кризата, предизвикана от COVID-19, ЕИСК препоръчва създаването на Европейски застрахователен фонд за аудио-визуални продукции. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Действие 3 се отнася за „НОВИНИ“ — инициатива, която има за цел обединяване на действия и подкрепа за информационния медиен сектор. Широкият набор от инструменти също е от значение. Важно е обаче да се вземе предвид, че тези механизми за подкрепа следва да бъдат насочени към конкретни характеристики на индустрията, като се предоставят възможности както за новосъздадени предприятия в медийния сектор (независимо от тяхната правна структура), така и за журналисти на свободна практика. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Трябва да се предоставя повече подкрепа на местни медии и новосъздадени предприятия в медийния сектор, които нямат капацитета и ресурсите да кандидатстват за този вид финансиране, чрез инструменти, които са лесно достъпни за малки независими медии, които са най-затруднени по отношение на финансовите ресурси. Насочването на финансирането чрез професионални асоциации би могло да помогне на малките медии да получат достъп до необходимата подкрепа. В някои държави членки медийният пазар, особено местният, е слаб и уязвим и затова инвеститорите могат да не го разглеждат като възможност. Поради това трябва да бъдат намерени решения, които позволяват на местните медийни дружества да диверсифицират своите потоци от доходи и да укрепят пазарната си позиция, без да стават зависими от външни инвеститори, които могат да отхвърлят потенциалната рентабилност от инвестирането в тези пазари с ниска стойност. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Механизмите за финансова подкрепа трябва да бъдат придружавани от мерки, определени в европейския план за действие за демокрация, за да се гарантира, че са последователни в насърчаването на ценностите на демокрацията, укрепват свободата на медиите и се борят с дезинформацията. За същите цели, като приветства многообразието и иновативността на финансовите инструменти, ЕИСК подчертава необходимостта от гарантиране на прозрачността на публичните и частните инвестиции, фондове, фондации и други структури на собственост на медиите, както и да се гарантира, че те не допринасят за явлението на свръхконцентрация и не са обвързани с конкретни политически или идеологически искания. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | С действие 4 се въвеждат действия, насочени към трансформиране на индустрията, разгръщане на иновациите чрез европейско пространство на медийни данни и насърчаване на нови бизнес модели. Както и в други становища (5), ЕИСК изразява съгласие, че трябва да изградим истински единен европейски пазар на данни — европейско пространство на данни, основано на европейски стандарти и ценности, включително в медийната индустрия. Мерките трябва да вземат предвид необходимостта да се стимулира капацитетът на индустрията да премине към медиен модел, основан все повече на данни, тъй като в нея има големи несъответствия в това отношение. ЕИСК изразява обаче своите опасения относно необходимостта да се гарантира, че правата на потребителите, които предоставят данни за този европейски пазар, са гарантирани, като същевременно, в съответствие със заявеното от различни европейски организации на потребителите, отбелязва необходимостта потребителите да получават справедлива компенсация за използването на данните им. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Останалите мерки, определени в тази рамка, са съвместими с усилията за осъществяване на цифровата и икономическата трансформация и следва да се разглеждат в по-широкия контекст на действията в тези области. Действие 5 има за цел насърчаване на европейска индустриална коалиция за виртуална и разширена реалност, докато с действие 6 се насърчава преминаването към неутрален по отношение на климата аудио-визуален сектор чрез структурирания обмен на най-добри практики. ЕИСК обръща внимание на необходимостта от професионално обучение (6) и укрепване на сектора, за да се осигури адаптирането на уменията към тези основни въпроси. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Мерките за предоставяне на възможности и права подчертават необходимостта европейците да бъдат поставени в центъра на цифровото десетилетие. Действие 7 има за цел постигането на по-широка наличност на аудио-визуалното съдържание в целия ЕС чрез започване на диалог с аудио-визуалната индустрия и гражданското общество за постигане на съгласие по стъпки за подобряване на достъпа до аудио-визуално съдържание и неговата наличност през границите в ЕС и за премахване на ограниченията при достъпа до цифрово съдържание чрез блокирането на географски принцип. ЕИСК приветства започването на този диалог, който ще трябва да вземе предвид необходимата защита на авторското право и финансовите ограничения на аудиовизуалната индустрия. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК приветства действие 8, което има за цел насърчаване на европейските медийни таланти чрез обучение, наставничество и подкрепа за иновации. Бихме искали обаче да отбележим разнообразието от структури на заинтересованите страни в индустрията (самостоятелно заети работници, структури с нестопанска цел) и необходимостта да се гарантира, че всички те могат да имат достъп до механизмите. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Действие 9 е насочено към предоставяне на права на гражданите. Предвид значението на медийната грамотност както за гражданите, така и за демокрацията, на този въпрос следва да се даде приоритет. По-специално трябва да бъдат разработени инструменти за борба с разпространението на дезинформация и невярна информация, които нараснаха тревожно. От основно значение е също така да се гарантира, че мерките, определени в съответните документи и планове (7), са последователни, по-специално защото тези сектори са нови и изискват огромно количество информация и държавите членки се нуждаят от ясни насоки и последователни процедури. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | С действие 10 се открива дискусия относно осигуряването на функционирането на европейския медиен пазар чрез укрепване на рамката на сътрудничество между европейските медийни регулатори в рамките на Групата на европейските регулатори за аудио-визуални медийни услуги. ЕИСК оценява значението, отдадено на участието на вземащите решения лица на равнището на държавите членки, особено в контекста на прилагането на Директивата за аудио-визуалните медийни услуги, и насърчава подобен подход за всичките действия, посочени в плана, така че да се превърнат в истинска пътна карта за индустрията. |
| --- | --- |

4.12.

Брюксел, 27 април 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE3902&from=BG

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016AE4519&from=BG

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content//BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=/BG

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content//BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE6302&from=/BG

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content//BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=/BG.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017AE1813&from=BG.

6

(7)  Включително Плана за действие за европейската демокрация, Плана за действие за борба с дезинформацията и Плана за действие в областта на цифровото образование.

7

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/181 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/181

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет отнояение „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за устойчивост в областта на химикалите — Към нетоксична околна среда“

(COM(2020) 667 final)

(2021/C 286/30)

| Докладчик: | Maria NIKOLOPOULOU |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | John COMER |

Докладчик:

Maria NIKOLOPOULOU

Съдокладчик:

John COMER

| Сезиране | Европейска комисия, 28.10.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 192, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 15.4.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 242/1/7 |

Сезиране

Европейска комисия, 28.10.2020 г.

Правно основание

член 192, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

15.4.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

242/1/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подкрепя целта на Комисията за преминаване към нетоксична среда и гарантиране, че химикалите се произвеждат по начин, който увеличава максимално техния положителен принос за обществото и намалява въздействието върху околната среда. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Необходими са определение за това кои видове употреба са „от съществено значение“, както и ясно формулирана методология за начина, по който химикалите да станат „безопасни и устойчиви още при проектирането си“. Във връзка с това наблягаме на факта, че „веществата, пораждащи безпокойство“, трябва да бъдат идентифицирани, оценени и класифицирани по най-изчерпателен, недвусмислен и опростен начин, така че секторът да може да се адаптира. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК поздравява Комисията за становището ѝ, че ЕС би трябвало да бъде световен лидер в производството и употребата на безопасни и устойчиви химикали, и изтъква, че е важно да се осигурят равнопоставеност на дружествата в международните търговски споразумения и мерки за осъществяване на справедлив преход за всички граждани на ЕС. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Успешното изпълнение на стратегията изисква ангажираност от страна на хората и на сектора, както и новаторски начини на мислене, съчетани с прозрачност и участие в процеса на вземане на решения. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Целта на стратегията е да разшири общия подход за управление на риска, така че той да обхване потребителски продукти, съдържащи опасни химикали като канцерогени, мутагени или нарушители на функциите на ендокринната система. Но за да се улесни адаптирането на химическата промишленост, трябва да се осигури правилният баланс между общата оценка и оценката на риска. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК призовава подходящото и последователно етикетиране да бъде задължително за цялата верига на доставки, в това число и за продуктите, съдържащи наноматериали. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК приветства усилието за укрепване на стратегическата автономност на ЕС, по-специално по отношение на химикалите, използвани в приложения в здравеопазването, и изразява желание да види същото усилие и в други сектори и призовава да бъде помислено за преразглеждане на промишлената политика на ЕС с оглед на преместването на част от производството на ключовите химикали в държави от ЕС. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подчертава значението на справянето с липсата на данни за химикалите, така че да се стимулират иновациите, доверието на потребителите и да се извършват подходящи оценки на въздействието. Жизненоважно е да има достъпни и надеждни бази данни за резултатите от научните изследвания, да се извърши преглед на правата на собственост и патентите в промишлеността, които ограничават достъпа до данни, и да се укрепи принципът „няма данни, няма пазар“. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че разглеждането на химическите смеси е целесъобразна стъпка напред в оценката рисковете, свързани с химикалите. От решаващо значение обаче е активизирането на научно-изследователската и развойната дейност, за да се запълнят настоящите пропуски в знанията и да се изведат на преден план оценката и управлението на химическите смеси. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Предложение на Комисията

| 2.1. | Настоящата стратегия е възможност за съчетаване на обществената стойност на химикалите с човешкото здраве и ограниченията на нашата планета, като се отговори на легитимния стремеж на гражданите на ЕС за високо равнище на защита от опасни химикали и се популяризира промишлеността на ЕС като световен лидер в производството и употребата на безопасни и устойчиви химикали. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | За да се постигне нетоксична среда, в се създава нова йерархия в управлението на химикалите, която включва използване на безопасни и устойчиви химикали, свеждане до минимум или замяна на веществата, пораждащи безпокойство, с хроничен ефект върху човешкото здраве или околната среда, и постепенно прекратяване на употребата на най-вредните от тях за несъществени приложения в обществото, по-специално в потребителските продукти.

  Фиг.:


  Йерархия на нетоксичността — нова йерархия в управлението на химикалите |
| --- | --- |

2.2.

Фиг.:

Йерархия на нетоксичността — нова йерархия в управлението на химикалите

Image 1

2.3.   В стратегията се акцентира върху пет основни цели:

| 2.3.1. | Иновации за безопасни и устойчиви химикали в ЕС. Сред предложените мерки, наред с другото, са разработване на критерии на ЕС за безопасност и устойчивост на химикалите още при проектирането; въвеждане на правни изисквания относно наличието на вещества, пораждащи безпокойство, в продуктите посредством инициативата за устойчивите продукти и внасяне на изменения в законодателството на ЕС относно емисиите от промишлеността за насърчаване на употребата на по-безопасни химикали от страна на промишлеността на ЕС. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Укрепване на правната рамка на ЕС за справяне с неотложните проблеми, свързани с околната среда и здравето. Предложените действия са насочени към защитата на потребителите и работниците с цел избягване на наличието на най-вредните химикали във всички потребителски продукти например материалите, предназначени за контакт с храни, детските играчки, продуктите за грижа за детето, козметичните продукти, детергентите, мебелите и текстилните изделия. Специално внимание ще бъде отделено на химикалите, които могат да причинят рак, генни мутации, да засегнат репродуктивната или ендокринната система или да са устойчиви и биоакумулиращи. Този подход в крайна сметка ще се прилага за химикали, засягащи имунната, нервната или дихателната система, както и за химикалите, токсични за конкретен орган. Докато не бъде въведен общият подход към управлението на риска, ще бъдат приоритетно ограничени за всички видове употреба веществата, свързани с всички посочени по-горе рискове, и те ще бъдат групирани, вместо регулирани поотделно. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Опростяване и консолидиране на мерките с цел подобряване на правната рамка. Предложението включва създаването на процес на принципа „едно вещество — една оценка“ за координиране на оценката на опасностите/рисковете във връзка с химикалите в цялото законодателство в областта на химикалите, укрепване на управлението на Европейската агенция по химикали и повишаване на устойчивостта на нейния модел на финансиране. Освен това в стратегията се предлагат целенасочени изменения на Регламента REACH (Регламент за регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали) и Регламента CLP (Регламента относно класифицирането, етикетирането и опаковането етикетирането и опаковането на вещества и смеси), които да се извършат в съответствие с принципите за по-добро регулиране и да подлежат на оценки и оценки на въздействието, по целесъобразност. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Изграждане на всеобхватна база от знания за химикалите. Ще бъде разработена система на ЕС за ранно предупреждение и действие по отношение на химикалите, за да се гарантира, че политиките на ЕС ще вземат предвид нововъзникващите рискове, породени от химикали, веднага щом бъдат установени чрез мониторинг и научни изследвания; и да се създаде рамка от показатели за мониторинг на факторите и въздействията на химическото замърсяване и за измерване на ефективността на законодателството в областта на химикалите. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | ЕС като пример за добро управление на химикалите в световен мащаб Целта на тези действия ще бъде да се подкрепи изграждането на капацитета на трети държави за оценка и управление на химикалите и да се гарантира, че опасните химикали, забранени в ЕС, не се произвеждат за износ. |
| --- | --- |

2.3.5.

3.   Общи бележки

| 3.1. | През последните 50 години химикалите се превърнаха във важна част от начина ни на живот, като допринесоха положително за нашата култура и за прогреса на обществото като цяло с неговото нарастващо население. Същевременно както синтетичните, така и естествените химикали могат да имат опасни свойства, които представляват риск за човешкото здраве и околната среда.
  Въпреки това човечеството е зависимо от тях във все по-голяма степен. Според ООН производството на химикали ще нараства седем пъти по-бързо от населението в световен мащаб в периода 1990—2030 г. |
| --- | --- |

3.1.

Въпреки това човечеството е зависимо от тях във все по-голяма степен. Според ООН производството на химикали ще нараства седем пъти по-бързо от населението в световен мащаб в периода 1990—2030 г.

| 3.2. | Всички ние би трябвало да се съгласим с похвалната цел за постигане на нетоксична околна среда и независимо колко трудно ще бъде нейното осъществяване, няма никакви извинения за това да не се опитаме да продължим напред. ЕИСК приветства намерението на Комисията да организира за тази цел кръгла маса на високо равнище с всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В околната среда продължават да изтичат големи количества опасни химикали от много източници, като например изхвърляне на третирани или нетретирани битови и промишлени отпадъчни води, процеси, свързани с депониране, изгаряне и производство и др., и те могат да проникнат във въздуха, почвата и водата, където нанасят сериозна вреда (1). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Съществуват много наследени проблеми поради химично замърсяване. Например PBDE (полибромираните дифенилови етери) и други забавители на горенето мигрират лесно от продуктите, към които се добавят, като например полиуретановата пяна, след което замърсяват въздуха и прахта. Въпреки че множество вредни PBDE са забранени, те остават в околната среда поради тяхната устойчивост и широката им употреба. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Когато заменяме подобни опасни химикали, е необходимо да сме сигурни, че въздействието от замяната е значително подобрение. Например биодизелът от палмово масло, който допринася за обезлесяването, може да бъде по-лош за околната среда, отколкото употребата на изкопаеми горива. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Освен това регулаторите трябва да бъдат информирани и да предотвратяват опитите за замяна на един опасен химикал с химикали, които имат сходни опасни свойства. Например PFAS би трябвало да се разглеждат като група, а не поотделно. Според нови научни изследвания някои алтернативи на използваните в миналото PFAS може да не са по-безопасни (2). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК изразява опасение, че действията за обеззаразяване с цел възстановяване на човешкото здраве и околната среда може да се окажат недостатъчни, особено по отношение на химикалите от съществено значение, за които все още не са разположение нетоксични алтернативи или които изискват дълъг процес на разработване, както и онези постепенно изведени от употреба химикали, които все още будят голямо притеснение поради тяхната устойчивост в околната среда. Тъй като все още се полагат големи усилия за приемане на стратегии за обеззаразяване, ЕИСК очаква с интерес предстоящия План за действие за нулево замърсяване. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК призовава подходящото и последователно етикетиране да бъде задължително за цялата верига на доставки, като се прилага за продукти, съдържащи наноматериали (играчки, биоциди, дрехи, пестициди, лекарства, бои, продукти за грижа за децата и др.). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК си задава и въпроса дали графикът за тези няколко действия, които трябва да бъдат осъществени паралелно, е реалистичен и осъществим, като се има предвид, че секторът трябва да може да се адаптира към прехода постепенно, без сериозни отрицателни социални и икономически последици. Освен това е необходимо да бъде укрепено изграждането на капацитета на органите. Това е от съществено значение за успешното осъществяване на планираните актуализирани политики. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Някои аспекти отсъстват или не са достатъчно разяснени в стратегията, например прогнозирания баланс от енергийна гледна точка на предложения преход в областта на химикалите и последиците от справедливия преход за работниците и големите и малките дружества в Европа. Европейските структурни и инвестиционни фондове следва да заделят финансови ресурси, за да се гарантира ефективното изпълнение на стратегията. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Иновации за безопасни и устойчиви химикали в ЕС

| 4.1.1. | Налице е съгласие, че преходът към критерии за безопасност и устойчивост на химикалите още при проектирането е социална и икономическа необходимост, за да се улесни екологичният и цифровият преход на промишлеността на ЕС. Това ще бъде огромно предизвикателство и необходимите научни изследвания потенциално са много скъпи, но ще предложат някои конкурентни предимства. Могат обаче да възникнат някои загуби на работни места и икономически загуби, тъй като не всички дружества ще могат да се адаптират и не всички работници ще могат да се преквалифицират или да повишат квалификацията си. Затова от решаващо значение са финансови мерки и стимули за постигане на справедлив преход, като се обърне специално внимание на това работниците да запазят своите работни места или да разполагат с жизнеспособна алтернатива, както и да се подкрепят инвестициите и иновативните бизнес модели. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Не са уточнени мерки за гарантиране на пълното адаптиране на работниците, като например стимулирането и финансирането на преквалификацията и специализираното обучение, с цел да се предотврати загубата на работни места. Буди опасение и начинът, по който географското разпределение на промишлените отрасли ще определя въздействието на стратегията. Необходимо е да бъдат взети под внимание секторите, разположени в периферни райони, както и високият процент МСП, участващи в сектора. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Концепцията за „безопасност и устойчивост още при проектирането“, която ще бъде разработена, поражда опасения сред заинтересованите страни. Поради тази причина нейното определение и подходящите умения за увеличаване на тяхното производство би следвало да включва критериите на всички съответни участници. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Процесът на регистрация, оценка и разрешаване на химикали е сложен и изисква специализация, което понякога е трудно за МСП и обикновено е свързано с високи разходи за привеждане в съответствие и административни разходи. За да се улеснят процедурите на регистрация и регулаторно управление на риска в REACH и CLP, процедурата следва да бъде опростена или биха могли да се създадат стимули за обучение на неспециалисти. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Новите и по-чисти промишлени процеси и технологии ще намалят екологичния отпечатък на производството на химикали, ще подобрят готовността на пазара и ще постигнат целите за устойчиво развитие и тези на всеобхватния Европейски зелен пакт. Насоките за оценка и споделянето на най-добри практики относно проектирането и прилагането на по-чисти промишлени процеси и технологии следва да направят възможен този преход. Трябва да се вземат предвид най-добрите налични технологии. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Целта на Комисията е да сведе до минимум наличието на вещества, пораждащи безпокойство, в рециклираните материали чрез въвеждане на изисквания и информация относно съдържанието на химикали и безопасната употреба като част от Инициативата за политика за устойчиви продукти. При използването на материали, подлежащи на рециклиране, не бива да се допуска да продължат да се използват опасни химикали в по-завишени концентрации (3). „Веществата, пораждащи безпокойство“, трябва да бъдат установени, оценени и класифицирани по най-изчерпателния и недвусмислен, но също и опростен начин, така че да се даде възможност на сектора да се адаптира. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Тези мерки ще повишат доверието на потребителите и производителите по отношение на рециклираните продукти. Липсата на адекватна информация относно съдържанието на химикали в продуктите, произведени от рециклирани материали, е проблем и ограниченията във връзка със защитата на данните биха могли да създадат проблеми в тази област. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | В стратегията се заявява увеличаване на инвестициите в иновативни технологии. Това е голяма възможност за насърчаване на научноизследователската дейност в областта на валоризацията на продуктите от промишлени отпадъци, особено от отпадъци от хранително-вкусовата промишленост, чийто голям потенциал беше възпрепятстван от недостатъчните инвестиции.

  Правните изисквания за продуктите от оползотворяването на отпадъците от хранително-вкусовата промишленост обаче са почти напълно пренебрегнати както в стратегията „От фермата до трапезата“, така и в стратегията за устойчивите химикали. Например наличието на остатъчни фармацевтични продукти в третиран животински тор за наторяване, повторната употреба на третирани отпадъчни води за напояване и остатъчните продукти от фармацевтични продукти и пестициди, хербициди и инсектициди в оптимизирани хранителни отпадъци са въпроси, будещи особено притеснение, тъй като тези биоактивни вещества биха могли да се разпространяват в околната среда, пораждайки неблагоприятни последици за екосистемите. Поради тази причина те би трябвало да бъдат установени, оценени и регулирани. Населението може да бъде засегнато не само чрез излагане, но и чрез потребление, тъй като тези вещества може да се биоакумулират и биомултиплицират по хранителната верига. |
| --- | --- |

4.1.8.

Правните изисквания за продуктите от оползотворяването на отпадъците от хранително-вкусовата промишленост обаче са почти напълно пренебрегнати както в стратегията „От фермата до трапезата“, така и в стратегията за устойчивите химикали. Например наличието на остатъчни фармацевтични продукти в третиран животински тор за наторяване, повторната употреба на третирани отпадъчни води за напояване и остатъчните продукти от фармацевтични продукти и пестициди, хербициди и инсектициди в оптимизирани хранителни отпадъци са въпроси, будещи особено притеснение, тъй като тези биоактивни вещества биха могли да се разпространяват в околната среда, пораждайки неблагоприятни последици за екосистемите. Поради тази причина те би трябвало да бъдат установени, оценени и регулирани. Населението може да бъде засегнато не само чрез излагане, но и чрез потребление, тъй като тези вещества може да се биоакумулират и биомултиплицират по хранителната верига.

| 4.1.9. | „Веществата, които се считат за проблемни“, пораждат объркване сред заинтересованите страни. Пояснение на вида изисквания, които трябва да бъдат въведени, както и график за прилагането биха спомогнали да се разбере въздействието на тази мярка върху сегашните цикли на материалите. |
| --- | --- |

4.1.9.

| 4.1.10. | Опасение буди прогнозираният баланс от енергийна гледна точка на предлагания преход в областта на химикалите. Предвид факта, че изискваната основна трансформация за екологичните цикли на материалите е силно ендотермичен процес (напр. разделяне, рециклиране, обеззаразяване, химично превръщане), се очаква потреблението на енергия да се увеличи. Освен това въглеродният отпечатък от производството на химикали трябва да бъде намален, тъй като то обикновено е енергоемък процес. |
| --- | --- |

4.1.10.

| 4.1.11. | Водородът разполага с голям потенциал за тази цел както като източник на енергия, така и като агент за намаляване на химикалите в целевите процеси (напр. за замяна на въглерода като редуктор). Горивните водородни клетки обаче все още са зависими от скъпо струващата платина с големи последици за околната среда. Съществува необходимост от фундаментална научноизследователска дейност в областта на химикалите за намиране на алтернативи на платината. |
| --- | --- |

4.1.11.

| 4.1.12. | Комисията предвижда повече устойчивост на доставките и устойчивост на химикалите, използвани в основни приложения в обществото, чрез намаляване на зависимостта на ЕС и подобряване на стратегическите прогнози относно химикалите. С повишаването на издръжливостта на химикалите, използвани в приложения в здравеопазването, ще бъде отбелязан значителен напредък за европейския пазар и сектор на химикали, използвани в здравеопазването. Трябва да знаем как тези мерки ще се прилагат за други химикали с употреба от съществено значение. |
| --- | --- |

4.1.12.

| 4.1.13. | Продуктите, произвеждани със суровини, внасяни от държави извън ЕС, например редкоземни метали, придобивани чрез рудодобивни дейности, които представляват опасност за околната среда и здравето, придобиха решаващо значение за няколко модерни технологии — от отбранителни системи, мобилни телефони и телевизори до LED крушки и вятърни турбини. Следователно възниква въпросът какви стратегии ще бъдат въведени за преодоляване на зависимостта от други основни вещества, за производството на които се разчита на доставка от държави извън ЕС. |
| --- | --- |

4.1.13.

| 4.1.14. | Освен това ЕИСК си задава въпроса как подходът на „безопасност и устойчивост още при проектирането“ ще се прилага за доставчици извън ЕС, които разполагат със своя собствена нормативна уредба в областта на химикалите. Тъй като ограниченията на тези критерии за производството на химикали все още не са определени, не е ясно дали принципът и мерките за оценка ще се прилагат за източниците на суровини независимо от техния произход. Остава неясно как предложените мерки ще бъдат свързани помежду си и как ще се балансират с различните съществуващи политики в държавите извън ЕС, участващи във веригите на ЕС за създаване на стойност в областта на химикалите. |
| --- | --- |

4.1.14.

| 4.1.15. | Ето защо ЕИСК предлага промишлената стратегия на ЕС да бъде преразгледана и да се обмисли стимулиране на връщането на производството на химикали в държавите от ЕС. Това не само ще повиши стратегическата автономност на ЕС, но и ще създаде нови качествени работни места и ще улесни осъществяването на стратегията за химикалите. |
| --- | --- |

4.1.15.

4.2.   Укрепена правна рамка на ЕС за справяне с проблемите, свързани с околната среда и здравето

| 4.2.1. | ЕИСК приветства целта на Комисията да разшири общия подход за управление на риска. Независимо от това, като се има предвид че някои продукти ще бъдат подложени на ограничения, е необходимо да се осигури съгласуваност между общата и специфичната оценка на риска за всички химикали, така че да се даде възможност на сектора постепенно да се адаптира. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК приветства и прилагането на групов подход за регулирането на PFAS и одобрява факта, че би могло да се наложи да се възприемат в по-голяма степен стратегии за групиране с цел повишаване на ефикасността и ефективността на законодателството (4). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Стратегията ще предложи нови класове и критерии за опасност в Регламента за CLP за цялостно справяне с токсичността за околната среда, устойчивостта, мобилността и биоакумулацията. Важно е оценката на неблагоприятните въздействия на химикалите върху околната среда и определянето на различните класове на опасност на химикалите да се извършват по всеобхватен и прозрачен начин. Би трябвало да бъдат подробно определени критериите, използвани за тази класификация, така че да се предвидят потенциални опасения във връзка с други продукти в процес на разработване. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Въвеждането на нарушителите на функциите на ендокринната система, устойчивите, мобилни и токсични и много устойчивите и много мобилни вещества като категории вещества, пораждащи сериозно безпокойство, изисква да се разчита на всеобхватна и прозрачна оценка. Освен това е необходима по-голяма съгласуваност между веществата, пораждащи сериозно безпокойство, определени в Регламента REACH, и в останалото европейско законодателство (например Рамковата директива на ЕС за водите). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Стратегията се съсредоточава главно върху ендокринните нарушители и PFAS и разглежда като опасни вещества и някои пестициди, биоциди, фармацевтични продукти, тежки метали, пластификатори и забавители на горенето. Други химикали, пораждащи безпокойство, като наноматериалите, се споменават обаче съвсем бегло. Въпреки че те са включени в REACH, все още се очаква преразглеждането на определението и регулирането им продължава да бъде недостатъчно (например липсва регулиране на изпускането на наноматериали в околната среда, няма ограничения за пускането им на пазара, трябва да се осигури прозрачност и да се създаде регистър на ЕС, за да се гарантира тяхната проследимост от производството до потребителите). |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Предвид широко документираните доказателства за рисковете, свързани с някои групи вещества, ЕС следва не само да ограничи, но понякога дори да забрани употребата на вече установени нарушители на функциите на ендокринната система, като например бисфенол и фталати. Това се отнася и до химикалите без хранителна полза, съдържащи се в хранителните продукти, като например наноматериалите. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Мерките за насърчаване и улесняване на замяната на веществата, пораждащи сериозно безпокойство, и други опасни съединения биха могли да се приложат посредством финансов механизъм (bonus/malus). |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Съществена стъпка напред при оценката на риска на химикалите, пораждащи безпокойство, е специалното внимание, което се отделя на смесите, и ЕИСК приветства факта, че ще бъде обърнато внимание както на умишлените, така и на случайните смеси. Но оставащите пропуски в знанията относно токсичността и експозицията на смеси и големият брой използвани химикали водят до предложения като това за системно използване на фактора за оценка на смеси за отделни химикали с цел оценка на случайните смеси. Надеждността на фактора за оценка на сместа в оценката на химичния риск поражда опасения, тъй като това не е фактор за специфичен сценарий на експозиция. Затова ЕИСК се придържа категорично към приоритетите и препоръките на доклада (SWD(2020) 250 (5)) относно научноизследователската и развойната дейност, с цел постигане на ефективна оценка и управление на химичните смеси. |
| --- | --- |

4.2.8.

4.3.   Опростяване и консолидиране на правната рамка

| 4.3.1. | ЕИСК одобрява възприемането на подхода „Едно вещество — една оценка“ за извършването на ефикасна оценка на безопасността на химикалите. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Това ще опрости и ускори процеса на одобрение, което ще бъде от полза за производителите и ще улесни научноизследователската дейност и разработването на алтернативни нетоксични вещества. Не би трябвало, обаче, да се пренебрегват различните въздействия на едно и също вещество при различни обстоятелства, както и в смеси. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Приблизително 30 % от сигналите за опасни продукти на пазара са свързани с рискове в резултат на химикали, а само една трета от досиетата за регистрация на химическите вещества, регистрирани от сектора съгласно Регламента REACH, съответстват изцяло на изискванията за информация. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Приветстват се подходът на нулева толерантност по отношение на неспазването на изискванията и предложените действия за ускоряване на изпълнението и прилагането на законодателството в областта на химикалите. Настоятелно се препоръчва стриктното прилагане на принципа „няма данни, няма пазар“, вместо да се допускат на пазарите нерегулирани продукти и химикали. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Освен това данните за одобрените за пускане на пазара химически вещества би трябвало да се актуализират редовно от същите регистранти, тъй като REACH не е достатъчен по отношение на някои аспекти. Съгласно Доклада за оценка на химикалите (6) за 64 % от веществата, подложени на оценка, (126 от 196) е липсвала информация, доказваща безопасността на химикалите, които се предлагат на пазарите в Европа. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Почти 90 % от продуктите, които се считат за опасни, се внасят от държави извън ЕС. Предвижда се производството на химикали в световен мащаб да продължи да се увеличава. Вероятно е ЕС и страните от ОИСР да се съсредоточат върху разработването и производството на технологично усъвършенствани химически продукти, като например химични специалитети и химикали, предназначени за науките за живота. Африка, Близкият изток и Азия вероятно ще произвеждат големи количества „основни“ химикали. Това ще създаде огромни проблеми за ЕС по отношение на граничния контрол и икономическата конкурентоспособност. Ще бъдат необходими мерки за гарантиране на еднакви условия на конкуренция за дружествата от ЕС в споразуменията за свободна търговия. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | ЕИСК приветства мерките за укрепване на контрола по границите на ЕС и сътрудничеството с онлайн платформи за директни продажби. |
| --- | --- |

4.3.7.

4.4.   Всеобхватна база от знания за химикалите

| 4.4.1. | Тъй като ЕС не разполага с всеобхватна информационна база за всички вещества, се приветстват предложенията за действия за подобряване на наличието на данни за химикалите, ако те са ефективни. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | От гледна точка на сектора спорната система от патенти прави невъзможно разкриването на всички аспекти на патентованите продукти на пазара. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | От научна гледна точка ограничената безплатна отворена наука възпрепятства свободния обмен на знания и комбинацията от усилия и инвестиции. Правилата за защита на научните данни и недостатъчно добре обоснованите права върху индустриална собственост ограничават достъпа до всички съответни данни за химикалите, а оттам и иновациите. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Конфликтите, свързани с достъпа до данни, би трябвало да бъдат разгледани и разрешени чрез включването на мерки за разширяване на наличието на данни и подобряване на тяхното качество. Например може да се създаде механизъм, съгласно който секторите, които внасят производствени наноматериали, да финансират независима научноизследователска дейност във връзка с риска, свързан с наноматериалите, когато липсват научни знания. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Целта на Комисията е да продължи да насърчава научноизследователската дейност и (био)мониторинга за разбиране и предотвратяване на свързаните с химикалите рискове и за стимулиране на иновации в оценката на риска от химикалите и в регулаторната наука. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | За да се улеснят иновациите чрез научноизследователска дейност, участието на работниците и финансовата подкрепа би трябвало да се ориентират и към оптимизирането на най-добрите практики при трансфера както на промишлени, така и на научни знания, като се гарантира свободен и лесен достъп до надеждни бази данни. Освен това следва да се предостави достъп до иновациите на всички участници в химическата промишленост на ЕС. |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | Комитетът оценява мерките за насърчаване на иновациите в изпитвания за безопасността и оценката на риска от химикалите, като се намаляват изпитванията върху животни, особено с оглед на напредъка в научноизследователската дейност и разработените нови авангардни методи (напр. in vitro анализите) които ще подобрят качеството, ефикасността и бързината на оценките на риска от химическа опасност. |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.4.8. | Крайно необходимо е да се осигури повече прозрачност при вземането на решения. Множество важни въпроси се обсъждат на закрити заседания, което поражда объркване сред гражданите на ЕС по отношение на действията, които се предприемат от ЕС за ограничаване на тяхното излагане на опасни химикали. Освен това трябва да се предоставят на разположение необработените данни, въз основа на които се правят оценки и се вземат решения, (ECHA и ЕОБХ) (7). Трябва да се осигури по-голяма прозрачност по отношение на решенията и позициите на държавите членки относно химическите вещества на пазара. |
| --- | --- |

4.4.8.

4.5.   ЕС като пример за добро управление на химикалите в световен мащаб

| 4.5.1. | С оглед на въздействието ѝ в световен мащаб, ЕИСК със задоволство отбелязва, че сред действията за насърчаване на стандарти за безопасност и устойчивост извън ЕС Комисията се ангажира да гарантира, че опасните химикали, забранени в ЕС, не се произвеждат за износ. Остава неясно обаче как останалото законодателство, което трябва да бъде изготвено и хармонизирано, ще се прилага в световен мащаб. Забраната на продукти за износ може да се отрази на промишлеността в други страни, които не преследват амбициозните цели на стратегията в областта на химикалите. Не е ясно как ще се подходи към последиците за страните извън ЕС като бивши производители и износители на конкретен продукт. |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   Свръхупотреба на химикали в здравеопазването

Би било необходимо да има много повече научни изследвания в създаването на политики за превенция на заболяванията със специален акцент върху имунната система. Целта трябва да бъде положително отношение за постигането на здравословен начин на живот, който дава възможност на хората да използват по-малко лечение с химикали, когато е целесъобразно. Всички лечения с химикали би трябвало да се насочват към онези, за които те са крайно необходими, като се избягва свръхупотреба.

4.7.   Химикалите в селското стопанство

| 4.7.1. | Необходимо е да се намали отрицателното въздействие на пестицидите, използвани в селското стопанство, върху околната среда, без това да води до спад в качеството на производството на храни или да подкопава продоволствената сигурност в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Необходимо е настоящият Съюз за европейски научни изследвания, който има за задача да финансира и изпитва биологични алтернативи на синтетичните химикали в селското стопанство, да бъде финансиран по подходящ начин. Би трябвало инвестициите да бъдат съсредоточени върху биологичните органични пестициди. Нужно е да бъде увеличена и финансовата подкрепа за насърчаване на научни изследвания и иновации във връзка с растежните стимулатори и препаратите за растителна защита на естествена основа. Например присъщата биологична активност на някои естествени съединения, метаболизирани от ризобактерии, може да се използва за защита на растенията от външни патогени. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Желателна е много по-целенасочена употреба на химическите торове и това би трябвало да доведе до по-малката им употреба. Необходими са допълнителни научни изследвания за разработване на алтернативи, така че да продължи адекватното производство на храни и земеделските производители да получават адекватни доходи. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Необходими са допълнителни оценки на риска за околната среда и здравето, за да се оцени дали използването на биотехнологии и генно инженерство може да помогне за разработването на алтернативи на химическите торове и пестицидите. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | Ако не бъдат представени други жизнеспособни алтернативи, значителното намаляване на употребата на пестициди ще увеличи производствените разходи и/или ще доведе до по-ниски добиви. Следователно трябва да бъдат разгледани въпросите, свързани с икономическата тежест за производителите и потребителите и с вноса на храни от държави извън ЕС. |
| --- | --- |

4.7.5.

| 4.7.6. | Новата стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. е извънредно амбициозна, тъй като се предвижда превръщането на най-малко 30 % от земята на Европа в мрежа от активно управлявани и защитавани райони. Тя би трябвало да допринесе в голяма степен за биологичното разнообразие, възстановяването на природата и да спомогне за укрепването на стратегията за химикалите в селскостопанския сектор. |
| --- | --- |

4.7.6.

| 4.7.7. | В този смисъл е необходимо да бъдат положени специални усилия за по-доброто опазване от пестициди на биологичното разнообразие, и по-специално на опрашителите. Например в документа с насоки на ЕОБХ относно оценката на риска от продуктите за растителна защита за пчелите има големи пропуски. Той трябва да интегрира данните за хроничната токсичност, ефектите от пестицидите за ларвите и данните за силната токсичност за пчелите и другите опрашители. |
| --- | --- |

4.7.7.

| 4.7.8. | За да бъде успешна стратегията за химикалите, трябва да получим значителна подкрепа от широката общественост и да има реална промяна по отношение на културата в нашия подход към употребата на химикали, изменението на климата и замърсяването на околната среда. |
| --- | --- |

4.7.8.

Брюксел, 27 април 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Joyce Msuya, заместник-директор на Програмата на ООН за околната среда.

1

(2)  EU news alert, брой 517, 22.11.2018 г.

2

(3)  Становище на ЕИСК относно „Прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда: качество на въздуха, водите и отпадъците“, ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 33.

3

(4)  Eвропейска комисия, Проучване за стратегията за нетоксична околна среда на Седмата програма за действие за околната среда.

4

(5)  Доклад на Комисията за напредъка при оценката и управлението на комбинираната експозиция на множество химикали (химически смеси) и свързаните с тях рискове.

5

(6)  Европейско бюро по околната среда: https://eeb.org/chemical-evaluation-report-achievements-challenges-and-recommendations-after-a-decade-of-reach/

6

(7)  Акроними: ECHA (Европейска агенция по химикалите); ЕОБХ (Европейски орган за безопасност на храните).

7

---

| 16.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 286/190 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 286/190

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за Директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно oсвобождавания при внос и някои доставки по отношение на мерки на Съюза в обществен интерес“

(COM (2021) 181 final — 2021/0097 (CNS)

(2021/C 286/31)

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 16.4.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 113 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане на пленарна сесия | 27.4.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 560 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 220/0/7 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 16.4.2021 г.

Правно основание

член 113 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане на пленарна сесия

27.4.2021 г.

Пленарна сесия No

560

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

220/0/7

Тъй като Комитетът обяви подкрепата си за правилата във връзка с данъчното облагане поради кризата, породена от COVID-19, в становището си относно „Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2011/16/ЕС във връзка с неотложната нужда от отлагане на някои срокове за подаване и обмен на информация в областта на данъчното облагане поради пандемията от COVID-19“ [COM(2020) 197 final — 2020/0081 (CNS)]; относно „Предложение за решение на Съвета за изменение на директиви (ЕС) 2017/2455 и (ЕС) 2019/1995 по отношение на датите на транспониране и прилагане поради кризата с COVID-19“ [COM (2020) 198 final — 2020/0082 (CNS)] и относно „Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2017/2454 по отношение на датите на прилагане поради кризата с COVID-19“ [COM (2020) 201 final — 2020/0084 (CNS)] (1), прието на 10 юни 2020 г., и настоящото изменение на Директива 2006/112/ЕО (2) не включва допълнително съдържание, изискващо бележки от страна на ЕИСК, на 560-ата си пленарна сесия, проведена на 27 и 28 април 2021 (заседание от 27 април 2021), той реши с 220 гласа „за“ и 7 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст и да се позове на позицията, изразена в горепосочения документ.

Брюксел, 27 април 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 311, 18.9.2020,г. стр. 76.

1

(2)  ОВ L 347, 11.12.2006 г., стp. 1.

2

---