# Az Európai Unió C 274/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 274 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. július 9. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 274

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. július 9.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 274/01 | A bizottság közleménye az End the Cage Age elnevezésű európai polgári kezdeményezésről | 1 |
| 2021/C 274/02 | A Bizottság közleménye az (EU) 2019/6 rendelet alkalmazásának kezdőnapján vagy azt követően lejáró ötéves érvényességi idejű, állatgyógyászati készítményekre vonatkozó forgalombahozatali engedélyekről | 14 |
| 2021/C 274/03 | Eljárásindítás (Ügyszám M.10078 — Cargotec/Konecranes) (
  1
  ) | 17 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2021/C 274/01

A bizottság közleménye az End the Cage Age elnevezésű európai polgári kezdeményezésről

1

2021/C 274/02

A Bizottság közleménye az (EU) 2019/6 rendelet alkalmazásának kezdőnapján vagy azt követően lejáró ötéves érvényességi idejű, állatgyógyászati készítményekre vonatkozó forgalombahozatali engedélyekről

14

2021/C 274/03

Eljárásindítás (Ügyszám M.10078 — Cargotec/Konecranes) (
  1
  )

1

17

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 274/04 | Euroátváltási árfolyamok — 2021. július 8. | 18 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 274/04

Euroátváltási árfolyamok — 2021. július 8.

18

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 274/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10345 — Equistone Partners Europe/CVG) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 19 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 274/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10345 — Equistone Partners Europe/CVG) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2021.7.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/1

---

A bizottság közleménye az „End the Cage Age” elnevezésű európai polgári kezdeményezésről

(2021/C 274/01)

1.   BEVEZETÉS: A POLGÁRI KEZDEMÉNYEZÉS

Az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikkének (4) bekezdése szerinti európai polgári kezdeményezés révén jelentős számú uniós tagállam egymillió vagy annál több állampolgára kérheti az Európai Bizottságot, hogy hatáskörén belül terjesszen elő megfelelő javaslatot olyan ügyről, amellyel kapcsolatban a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktusra van szükség. Az európai polgári kezdeményezés részletes szabályai az (EU) 2019/788 rendeletben (1) (az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet) vannak meghatározva.

Az „End the Cage Age” a hatodik európai polgári kezdeményezés, amely elérte a számszerű küszöbértékeket (2). Felszólítja a Bizottságot, hogy az alábbiak szerint lépjen fel a tenyészállatok tartása terén:

„Az Európai Unióban tenyészállatok százmillióit tartják egész életük során ketrecben, ami óriási kínszenvedést okoz nekik. Felszólítjuk az Európai Bizottságot, hogy vessen véget ennek az embertelen bánásmódnak.

Évről évre rengeteg tenyészállat szenved attól, hogy ketrecben tartják. A ketrecek kegyetlen és szükségtelen megoldást jelentenek, hiszen az állatjóléti szempontból sokkal kedvezőbb ketrecmentes rendszerek bizonyítottan életképesek.

Ezért a Bizottság felkérést kap arra, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot, amely megtiltja a következők használatát:

| — | ketrec tojótyúk, nyúl, jérce, brojler tenyészállat, tojóállat, fürj, kacsa és liba tartására, |
| --- | --- |

—

ketrec tojótyúk, nyúl, jérce, brojler tenyészállat, tojóállat, fürj, kacsa és liba tartására,

| — | kocáknak kialakított fialó rekeszek, |
| --- | --- |

—

kocáknak kialakított fialó rekeszek,

| — | kocaállások (ahol még nem vezették be ezek tiltását), |
| --- | --- |

—

kocaállások (ahol még nem vezették be ezek tiltását),

| — | egyedi borjúbokszok (ahol még nem vezették be ezek tiltását).” (3) |
| --- | --- |

—

egyedi borjúbokszok (ahol még nem vezették be ezek tiltását).” (3)

A szervezők részletesen kifejtették a kezdeményezés célkitűzéseit a Bizottsággal 2020. október 30-án tartott találkozón, valamint az Európai Parlament által 2021. április 15-én szervezett közmeghallgatáson. Az Európai Parlament 2021. június 10-én plenáris vitát tartott erről a polgári kezdeményezésről, és állásfoglalást (4) fogadott el a Parlament álláspontjáról.

Ez a közlemény az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban ismerteti a Bizottságnak a kezdeményezésre vonatkozó jogi és politikai értékelését, a tervezett intézkedéseit, az intézkedések indokait és a tervezett ütemtervet.

2.   HÁTTÉR

Ez a polgári kezdeményezés az etikusabb és fenntarthatóbb gazdálkodási rendszerekre való áttérés iránti igényt tükröz, amelyet többek között új állatjóléti jogszabályok alapján kell megvalósítani. Az erre az igényre való reagálást a Bizottság kiemelt prioritású kérdésnek tekinti, ahogyan azt az európai zöld megállapodásban (5) és „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiában (6) egyértelművé tette. A kezdeményezés szerint jelenleg 300 millió állatot tartanak ketrecben az EU-ban.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés az állatokat érző lényekként határozza meg. Az EU mint jelentős élelmiszerimportőr erkölcsi felelősséggel tartozik annak biztosításáért, hogy a gazdaságokban az állatok számára biztosított körülmények tükrözzék az uniós elveket, többek között az általa importált élelmiszerek tekintetében is.

A ketrecek fokozatos kivezetése 22 évvel ezelőtt kezdődött, amikor a tojótyúkok tenyésztésére vonatkozó új jogszabályok hatályba léptek. Tudományos elemzés támasztotta alá, hogy ez a megközelítés milyen előnyökkel jár más fajok, például a borjak és a sertések számára, amelyek esetében az előbbieknél 1997-ben, az utóbbiaknál pedig 2001-ben részleges tilalmat vezettek be.

2.1.   A gazdaságban tartott állatok jólétére vonatkozó meglévő jogi keret

Az állatjólétre vonatkozó uniós jogszabályok sokat fejlődtek és bővültek az állatjólétről szóló első uniós jogszabály 1974. évi elfogadása óta. A tenyészállattartás jelenlegi jogi kerete a tenyésztés céljából tenyésztett és tartott állatok védelméről szóló általános irányelvből (7) áll. Az irányelv meghatározza az általános elveket, és lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy szigorúbb rendelkezéseket fogadjanak el, amennyiben azok összeegyeztethetők az uniós szabályokkal. Az általános irányelv kiegészítéseként négy ágazatspecifikus irányelv alkalmazandó a tojótyúkok, a brojlercsirkék, a borjak és a sertések jólétére.

Az általános irányelv előírja, hogy az állatok szabad mozgását nem szabad olyan módon korlátozni, hogy az szükségtelen szenvedést vagy sérülést okozzon számukra. Ezenkívül előírja, hogy amennyiben az állatot folyamatosan vagy rendszeresen lekötik vagy elkerítik, fiziológiai és etológiai szükségleteinek megfelelő helyet kell biztosítani számára. Az állatok ketrecben tartása tehát megengedett, azonban bizonyos feltételek mellett.

Az ágazatspecifikus irányelvek bizonyos szabályokat határoznak meg az elzárással kapcsolatban is:

| — | a tojótyúkok esetében az 1999-ben elfogadott, tojótyúkok tenyésztésére vonatkozó jogszabályok betiltották a tojóketrecek használatát az EU-ban, összesen 12 éves, kétlépcsős átmeneti időszakkal: 2003-tól kezdődően az első alkalommal használatba vett ketreceknek feljavított ketreceknek kellett lenniük, 2012-től pedig a tojótyúkok tojóketreceire vonatkozó tilalmat az EU valamennyi gazdaságára alkalmazni kell. Manapság a tojótyúkok „feljavított” ketrecekben tarthatók, amelyek lehetővé teszik például a kapirgálást és a felülést (8); |
| --- | --- |

—

a tojótyúkok esetében az 1999-ben elfogadott, tojótyúkok tenyésztésére vonatkozó jogszabályok betiltották a tojóketrecek használatát az EU-ban, összesen 12 éves, kétlépcsős átmeneti időszakkal: 2003-tól kezdődően az első alkalommal használatba vett ketreceknek feljavított ketreceknek kellett lenniük, 2012-től pedig a tojótyúkok tojóketreceire vonatkozó tilalmat az EU valamennyi gazdaságára alkalmazni kell. Manapság a tojótyúkok „feljavított” ketrecekben tarthatók, amelyek lehetővé teszik például a kapirgálást és a felülést (8);

| — | 2013 óta a nőivarú sertéseket (kocákat) a tenyésztésbe állítás (kannal fedeztetés vagy megtermékenyítés) után 4 héttel a fialás várható időpontját megelőző 1 hétig tartó időszakban csoportosan kell tartani. Az idő hátralévő részében (azaz a fialás várható időpontját megelőző 1 héttől a tenyésztésbe állítás után 4 hétig) az alkalmazandó uniós jogszabályokkal összhangban az EU-ban a kocasüldők és kocák nagy részét jellemzően „fialó rekeszekben” és „kocaállásokban” tartják (9); valamint |
| --- | --- |

—

2013 óta a nőivarú sertéseket (kocákat) a tenyésztésbe állítás (kannal fedeztetés vagy megtermékenyítés) után 4 héttel a fialás várható időpontját megelőző 1 hétig tartó időszakban csoportosan kell tartani. Az idő hátralévő részében (azaz a fialás várható időpontját megelőző 1 héttől a tenyésztésbe állítás után 4 hétig) az alkalmazandó uniós jogszabályokkal összhangban az EU-ban a kocasüldők és kocák nagy részét jellemzően „fialó rekeszekben” és „kocaállásokban” tartják (9); valamint

| — | 2007 óta a borjút 8 hetes kora után nem lehet külön ólban tartani. Eddig az életkorig azonban lehetőség van a borjak egyedi tartására, az alkalmazandó uniós szabályozás feltételei szerint (10). |
| --- | --- |

—

2007 óta a borjút 8 hetes kora után nem lehet külön ólban tartani. Eddig az életkorig azonban lehetőség van a borjak egyedi tartására, az alkalmazandó uniós szabályozás feltételei szerint (10).

Az európai polgári kezdeményezésben említett egyéb állatokra vonatkozóan nincs külön uniós állatjóléti jogszabály.

A ketrecek fokozatos megszüntetésére vonatkozó kérés összhangban van a jelenlegi fejleményekkel, mivel több tagállam már teljes vagy részleges tilalmat vezetett be a ketrecekre vonatkozóan:

Tojótyúkok feljavított ketrecei:

| — | Ausztriában és Luxemburgban tilosak, |
| --- | --- |

—

Ausztriában és Luxemburgban tilosak,

| — | Franciaországban tilosak az új vagy felújított gazdaságok számára, |
| --- | --- |

—

Franciaországban tilosak az új vagy felújított gazdaságok számára,

| — | Németországban 2025-től, Csehországban 2027-től, Vallóniában (Belgium) 2028-tól, Szlovákiában pedig 2030-tól tilosak. |
| --- | --- |

—

Németországban 2025-től, Csehországban 2027-től, Vallóniában (Belgium) 2028-tól, Szlovákiában pedig 2030-tól tilosak.

Kocaállások és fialó rekeszek:

| — | Svédországban tilosak, |
| --- | --- |

—

Svédországban tilosak,

| — | 2036-ig Németországban fialási időszakonként legfeljebb 5 napig engedélyezettek a fialó rekeszek, |
| --- | --- |

—

2036-ig Németországban fialási időszakonként legfeljebb 5 napig engedélyezettek a fialó rekeszek,

| — | a kocaállások tilosak Németországban 2029-től, |
| --- | --- |

—

a kocaállások tilosak Németországban 2029-től,

| — | a kocaállások tilosak az elválasztástól kezdve Dániában 2035-től teljes hatállyal, |
| --- | --- |

—

a kocaállások tilosak az elválasztástól kezdve Dániában 2035-től teljes hatállyal,

| — | Hollandiában 4 nappal a megtermékenyítést követően, Ausztriában pedig 10 nappal a megtermékenyítést követően tilosak a kocaállások. |
| --- | --- |

—

Hollandiában 4 nappal a megtermékenyítést követően, Ausztriában pedig 10 nappal a megtermékenyítést követően tilosak a kocaállások.

Nyulak ketrecei:

| — | a húsnyulak esetében tilosak Ausztriában, Németországban és Hollandiában, |
| --- | --- |

—

a húsnyulak esetében tilosak Ausztriában, Németországban és Hollandiában,

| — | a húsnyulak hordóketrecei 2016-tól, a húsnyulak és a tenyésznyulak feljavított ketrecei 2025-től tilosak Flandriában (Belgium), |
| --- | --- |

—

a húsnyulak hordóketrecei 2016-tól, a húsnyulak és a tenyésznyulak feljavított ketrecei 2025-től tilosak Flandriában (Belgium),

| — | a nyulakra vonatkozó különleges követelmények vannak hatályban Németországban, Hollandiában és Svédországban, például legalább párban kell őket tartani (hízó nyulak), megfelelő rágcsálóanyaghoz, szálastakarmányhoz és emelvényhez kell hozzáférniük. |
| --- | --- |

—

a nyulakra vonatkozó különleges követelmények vannak hatályban Németországban, Hollandiában és Svédországban, például legalább párban kell őket tartani (hízó nyulak), megfelelő rágcsálóanyaghoz, szálastakarmányhoz és emelvényhez kell hozzáférniük.

2.2.   Jelenlegi uniós szakpolitikai háttér

2019. december 11-én a Bizottság elfogadta az európai zöld megállapodásról szóló közleményt (11), amely az EU-t modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággá alakítja át, amely figyelembe veszi a fenntarthatóság valamennyi dimenzióját, beleértve az állatjólétet is.

2020. május 20-án (a zöld megállapodás részeként) a Bizottság elfogadta „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiát (12), amely meghatározza a tisztességes, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszer tervét. A stratégia révén a Bizottság nemcsak azt kívánja biztosítani, hogy az EU-ban az élelmiszerek biztonságosak, táplálóak és kiváló minőségűek legyenek, hanem azt is, hogy a fenntarthatóság globális normává váljon. Az állatjólét kiemelt szerepet játszik a fenntarthatósági menetrendben, és a stratégia magában foglalja a Bizottság kötelezettségvállalását, miszerint 2023 végéig jogalkotási javaslatokat nyújt be az uniós állatjóléti jogszabályok felülvizsgálatára, a meglévő jogszabályok értékelését (célravezetőségi vizsgálatát) és hatásvizsgálatot követően. A cél az állatjólét javítása, a jogszabályok hatályának kiterjesztése, a legújabb tudományos eredményekhez való igazítása és a végrehajtás megkönnyítése.

A Bizottság a stratégiában azt is bejelentette, hogy:

| — | megvizsgálja az állatjóléti jelölés lehetőségeit annak érdekében, hogy jobban ki lehessen aknázni és az élelmiszerlánc egészében át lehessen adni azt a hozzáadott értéket, amelyet a termékek az állatjólétre összpontosító gyakorlatok révén szereznek, valamint |
| --- | --- |

—

megvizsgálja az állatjóléti jelölés lehetőségeit annak érdekében, hogy jobban ki lehessen aknázni és az élelmiszerlánc egészében át lehessen adni azt a hozzáadott értéket, amelyet a termékek az állatjólétre összpontosító gyakorlatok révén szereznek, valamint

| — | javaslatot tesz egy fenntartható élelmiszer-jelölési keretre. |
| --- | --- |

—

javaslatot tesz egy fenntartható élelmiszer-jelölési keretre.

A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia elismeri a közös agrárpolitika (KAP) szerepét a fenntartható élelmiszerrendszerekre való átállás támogatásában. A KAP-pal kapcsolatos, folyamatban lévő jogalkotási eljárás keretében és annak függvényében 2023-tól új rendszer van tervbe véve, amelynek keretében a tagállamok „ökorendszereket” (13) alkalmazhatnak a jobb állatjólétre való átállás támogatására (14). Az ökorendszerek gazdálkodási kötelezettségvállalások formájában támogatást nyújtanak a mezőgazdasági termelőknek, és kompenzálják számukra a kötelező követelményeken túlmutató korszerűsített szabványokkal kapcsolatos többletköltségeket vagy bevételkiesést. Az ökorendszereket teljes mértékben az Unió általános költségvetéséből finanszírozzák.

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében 2022 után is ugyanazok a lehetőségek állnak majd rendelkezésre az állatjólét támogatására, mint amelyek a KAP keretében 2014 és 2022 között rendelkezésre álltak. Az EMVA által finanszírozott projektek („beavatkozások”) tagállami társfinanszírozást igényelnek. Az EMVA-támogatás egyrészt olyan gazdálkodási kötelezettségvállalások formájában áll rendelkezésre, amelyek kompenzálják a mezőgazdasági termelőket a kötelező követelményeken túlmutató korszerűsített előírásokra vonatkozó kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó többletköltségekért vagy bevételkiesésért, másrészt pedig az állatjólétre jobban összpontosító elhelyezésre irányuló beruházások formájában. Az, hogy az EMVA-ból és az ökorendszerekből nyújtott támogatás milyen mértékben járul hozzá az állatjóléthez, a tagállamok szükségleteitől és prioritásaitól függ.

Az EMVA és az ökorendszerek további beavatkozási lehetőségei közé tartozik az alábbiak támogatása:

| — | képzés és tanácsadás, |
| --- | --- |

—

képzés és tanácsadás,

| — | ökológiai gazdálkodási módszerekre való áttérés és azok fenntartása, |
| --- | --- |

—

ökológiai gazdálkodási módszerekre való áttérés és azok fenntartása,

| — | minőségrendszerek, valamint |
| --- | --- |

—

minőségrendszerek, valamint

| — | az élelmiszerlánc szereplői közötti együttműködés és innováció a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség (EIP-AGRI) (15) keretében. |
| --- | --- |

—

az élelmiszerlánc szereplői közötti együttműködés és innováció a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség (EIP-AGRI) (15) keretében.

A tervek szerint az állatjólét a 2023–2027 közötti időszakra vonatkozó KAP egyik konkrét célkitűzése lesz (16). Minden tagállam GYELV-elemzés (erősségek, gyengeségek, lehetőségek és veszélyek) és egyedi igényei alapján értékeli helyzetét, különös tekintettel az állatjólét javítására és az antimikrobiális szerek használatának csökkentésére. Ennek alapján az egyes tagállamok olyan beavatkozásokat terveznek, amelyek bekerülnek a KAP nemzeti stratégiai tervébe (amely 2023 elejétől fog működni, miután a Bizottság jóváhagyta azokat), és amely a különböző KAP-eszközök kombinálására vonatkozó stratégiát is meghatározza. A tervek végrehajtása terén elért előrehaladás mérésére és nyomon követésére külön mutatók kerülnek alkalmazásra.

A meglévő kötelező állatjóléti jogi követelményeknek való megfelelés (17) továbbra is az egyik feltétele annak, hogy a mezőgazdasági termelők teljes körű közvetlen KAP-támogatásban és bizonyos (éves) kifizetésekben részesüljenek az EMVA keretében, beleértve az állatjóléti kifizetéseket is.

A Bizottság 2020 decemberében ajánlásokat fogadott el a KAP-ra vonatkozó nemzeti stratégiai tervekkel kapcsolatban. Ezek a kifejezetten az egyes tagállamoknak címzett ajánlások a haszonállatok jólétét javító számos intézkedést tartalmaznak (18).

Annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat az ajánlásoknak megfelelő beavatkozások kidolgozásában, a Bizottság nemrégiben tanulmányt indított az állatjólétet és az antimikrobiális szerek használatának csökkentését előmozdító KAP-intézkedésekről és eszközökről (19). Ez várhatóan 2021 októberében készül el.

2.3.   Tudományos háttér és folyamatban lévő projektek

A jobb állatjólét nem csupán etikai kérdés, hanem javítja az állatok egészségét, és csökkenti a gyógyszerelés iránti igényt, ezáltal pedig lassítja az antimikrobás szereknek ellenálló mikroorganizmusok esetleges kialakulását, valamint javítja az élelmiszerek minőségét. Emellett például a tojótyúkokat érő stressz csökkentése csökkenti a szalmonella előfordulását az állományokban. Az emberek jóléte és az állatok jóléte szorosan összefügg egymással.

Az elmúlt 20 évben az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA), amely a Bizottság fő tudományos tanácsadója e területen, véleményeket fogadott el (többek között) a tojótyúkok és sertések jólétével kapcsolatban. Az EFSA jelenleg további tudományos értékeléseket dolgoz ki a polgári kezdeményezés hatálya alá tartozó állatfajok és -kategóriák ketreceiről. Ezek 2022-ben és 2023-ban lesznek elérhetők. Az EFSA egyik közelmúltbeli véleménye úgy tekinthető, hogy az tükrözi a nyulakkal kapcsolatos ismeretek jelenlegi állását (20).

A nemrégiben közzétett tudományos tanulmányok arról tanúskodnak, hogy léteznek alternatív, jól teljesítő gazdálkodási rendszerek, amelyek nem alkalmaznak ketreceket. Ezenkívül az Európai Parlament Petíciós Bizottsága (PETI) számára nemrégiben készített tanulmány (21) arra a következtetésre jut, hogy a tojótyúkok nem ketreces rendszerei gazdasági, környezeti és szociális szempontból hasonlóak a berendezett ketreces rendszerekhez. Egy másik tanulmány (22) a tojótyúkok, kocák, nyulak, kacsák, libák, borjak és fürjek ketrecben tartásával kapcsolatos tudományos kutatásokról nyújt áttekintést. Leírja a ketreces elzárás és az alternatív gazdálkodási rendszerekben való elhelyezés jólétre gyakorolt hatásait. Más jelentések azokat a környezeti és állatjóléti kihívásokat, lehetőségeket és lehetséges következményeket vázolják fel, amelyeket az állatjólét további javítása és a ketrecek egyes haszonállatok tenyésztése során történő használatának megszüntetése jelent az EU-ban (23).

Számos, folyamatban lévő, szintén az EU által finanszírozott kutatási és innovációs projekt az állatjólétet vizsgálja, különösen a kis befektetéssel járó (24) és ökológiai gazdálkodást (25), a precíziós gazdálkodást, valamint az állatjólétre jobban összpontosító gyakorlatokat az intenzív gazdálkodásban. Bár a mai napig egyetlen projekt sem foglalkozott kifejezetten a ketrecek kivonásával, a Horizont 2020 keretprogramból finanszírozott CORE (26) Organic Cofund (27) projektek az állattenyésztést vizsgálják, lehetővé téve az állatok számára, hogy eleget tegyenek természetes szükségleteiknek és a kapcsolódó kérdéseknek; amelyek a következőket foglalják magukban:

| — | A POWER, amely a sertések elhelyezésének és kezelésének együttes javítását vizsgálja, beleértve a fialó rekeszek megtervezésének, a kocák genetikájának és a gazdálkodási stratégiáknak az újszülött malacok elhullására és a malacok elválasztás előtti és utáni egészségére gyakorolt hatását, valamint |
| --- | --- |

—

A POWER, amely a sertések elhelyezésének és kezelésének együttes javítását vizsgálja, beleértve a fialó rekeszek megtervezésének, a kocák genetikájának és a gazdálkodási stratégiáknak az újszülött malacok elhullására és a malacok elválasztás előtti és utáni egészségére gyakorolt hatását, valamint

| — | a GroupHousenet (28) nevű COST-fellépés, amelynek célja, hogy az uniós állattenyésztési ágazat számára biztosítsa azokat az innovációkat a sertés- és baromfitenyésztés és -gazdálkodás terén, amelyek a nagy csoportos tartási rendszerekre való sikeres átálláshoz szükségesek, anélkül, hogy fájdalmas farokkurtításra és csőrkurtításra lenne szükség. |
| --- | --- |

—

a GroupHousenet (28) nevű COST-fellépés, amelynek célja, hogy az uniós állattenyésztési ágazat számára biztosítsa azokat az innovációkat a sertés- és baromfitenyésztés és -gazdálkodás terén, amelyek a nagy csoportos tartási rendszerekre való sikeres átálláshoz szükségesek, anélkül, hogy fájdalmas farokkurtításra és csőrkurtításra lenne szükség.

A Horizont Európa, az EU új kutatási és innovációs keretprogramja a 2021–2027 közötti időszakban további támogatást fog nyújtani, különösen a „mezőgazdaság, erdőgazdálkodás és vidéki térségek” beavatkozási területen (29).

2.4.   Társadalmi és gazdasági háttér

A fogyasztók egyre növekvő száma miatt az állatjólétre jobban összpontosító gazdálkodási módszerekre és olyan információkra van szükség, amelyek segítenek az állatbarát környezetben előállított termékek azonosításában (30).

A haszonállatokat különböző, főként gazdasági okokból ketrecben tartják. Az ilyen rendszerek (különösen az intenzív termelési egységekben) gazdaságilag hatékonyak és praktikusabb munkakörülményeket biztosítanak. Biológiai biztonsági okokból, bizonyos állatbetegségek megelőzése érdekében bizonyos fokú beltéri elzárásra is szükség lehet.

A ketrecek használatának megszüntetése a jelenlegi gazdálkodási rendszerek megváltoztatását és gyakran költséges beruházásokat tesz szükségessé. Megkövetelheti a mezőgazdasági termelőktől a mezőgazdasági üzemek átalakítását, új berendezések vásárlását, valamint a termelési és állattenyésztési gyakorlatok módosítását. Ugyanakkor a szigorúbb állatjóléti normákkal rendelkező gazdálkodási rendszerekre való áttérés gyakran javítja a mezőgazdasági termelők hírnevét a társadalomban, és növeli a munkájukba vetett bizalmat (31). Az EU szigorú állatjóléti normái szintén hozzájárulnak az uniós mezőgazdasági termékek jó hírnevéhez, és részben megmagyarázzák az irántuk jelentkező nagy keresletet, ami jobb jövedelmet biztosít a mezőgazdasági termelők számára. A jelenlegi gazdálkodási rendszerek módosítása segítene megőrizni azokat az erőforrásokat, amelyektől az élelmiszerrendszerek függnek, ami viszont csökkentené a biológiai sokféleség visszaszorulásának mértékét.

2.5.   A polgári kezdeményezéssel összefüggésben folyamatban lévő kezdeményezések és intézkedések

Az állatjóléti jogszabályoknak, köztük a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló 98/58/EK irányelvnek (32) a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia keretében bejelentett felülvizsgálatára tekintettel a Bizottság már meghozta a következő intézkedéseket:

| — | 2020 júniusában megbízta az EFSA-t, hogy készítsen naprakész tudományos szakvéleményeket a különböző termelési rendszerek előnyeiről és hátrányairól, valamint arról, hogy ezek hogyan javíthatók a jelenleg ágazatspecifikus állatjóléti jogszabályok hatálya alá tartozó fajok, azaz a tojótyúkok (a megbízatás kiterjed a jércékre és a tojóállatokra is), a hústermelés céljából tartott csirkék (beleértve a brojler tenyészállatokat is), a borjak és a sertések tekintetében. 2021 júniusában további véleményeket kért a ketreces és ketrecmentes fürj-, kacsa- és libatartás állatjóléti szempontjairól (33). Az EFSA várhatóan 2022-ben és 2023-ban bocsátja ki ezeket a véleményeket, |
| --- | --- |

—

2020 júniusában megbízta az EFSA-t, hogy készítsen naprakész tudományos szakvéleményeket a különböző termelési rendszerek előnyeiről és hátrányairól, valamint arról, hogy ezek hogyan javíthatók a jelenleg ágazatspecifikus állatjóléti jogszabályok hatálya alá tartozó fajok, azaz a tojótyúkok (a megbízatás kiterjed a jércékre és a tojóállatokra is), a hústermelés céljából tartott csirkék (beleértve a brojler tenyészállatokat is), a borjak és a sertések tekintetében. 2021 júniusában további véleményeket kért a ketreces és ketrecmentes fürj-, kacsa- és libatartás állatjóléti szempontjairól (33). Az EFSA várhatóan 2022-ben és 2023-ban bocsátja ki ezeket a véleményeket,

| — | a Bizottság 2021. április 7-én közzétette a 2012–2015-re vonatkozó uniós állatjóléti stratégia értékelésének eredményeit (34), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2021. április 7-én közzétette a 2012–2015-re vonatkozó uniós állatjóléti stratégia értékelésének eredményeit (34),

| — | jelenleg végzi az uniós állatjóléti vívmányok (35) értékelését (célravezetőségi vizsgálat), amelynek célja a következők azonosítása:






  — | lehetséges hiányosságok a meglévő szabályok kialakításában, alkalmazási körében és végrehajtásában, |
| --- | --- | --- |

—

jelenleg végzi az uniós állatjóléti vívmányok (35) értékelését (célravezetőségi vizsgálat), amelynek célja a következők azonosítása:

—

lehetséges hiányosságok a meglévő szabályok kialakításában, alkalmazási körében és végrehajtásában,

| — | az egyszerűsítés, valamint a szabályozási költségek és terhek csökkentésének lehetősége, valamint |
| --- | --- |

—

az egyszerűsítés, valamint a szabályozási költségek és terhek csökkentésének lehetősége, valamint

| — | lehetséges hiányosságok és javításra szoruló területek. |
| --- | --- |

—

lehetséges hiányosságok és javításra szoruló területek.

A Bizottság 2022-ig várhatóan lezárja a célravezetőségi vizsgálatot;

| — | a Bizottság az egész EU-ra kiterjedő állatjóléti címke lehetőségeit vizsgálja az élelmiszerláncon keresztüli értéktovábbítás javítása érdekében. E célból létrehozta az uniós állatjóléti platform külön alcsoportját, és vizsgálatot indított az állatjóléti jelölésről (36). |
| --- | --- |

—

a Bizottság az egész EU-ra kiterjedő állatjóléti címke lehetőségeit vizsgálja az élelmiszerláncon keresztüli értéktovábbítás javítása érdekében. E célból létrehozta az uniós állatjóléti platform külön alcsoportját, és vizsgálatot indított az állatjóléti jelölésről (36).

Emellett az alábbi folyamatban lévő és tervezett intézkedések relevánsak a polgári kezdeményezéssel összefüggésben:

| — | tanulmányok a ketrecek kivezetésének környezetvédelmi és társadalmi-gazdasági következményeire vonatkozó adatok gyűjtése és a jelenlegi uniós helyzet jobb megismerése céljából (37), |
| --- | --- |

—

tanulmányok a ketrecek kivezetésének környezetvédelmi és társadalmi-gazdasági következményeire vonatkozó adatok gyűjtése és a jelenlegi uniós helyzet jobb megismerése céljából (37),

| — | a felelős üzleti és marketinggyakorlatokra vonatkozó magatartási kódex kidolgozása folyamatban van. A cél az élelmiszerlánc szereplőinek ösztönzése arra, hogy az állatjólétre is kiterjedő fenntarthatósági kötelezettségvállalásokat tegyenek; ezek közé tartozhatnak a nem ketreces rendszerekre való átállásra vonatkozó kötelezettségvállalások, |
| --- | --- |

—

a felelős üzleti és marketinggyakorlatokra vonatkozó magatartási kódex kidolgozása folyamatban van. A cél az élelmiszerlánc szereplőinek ösztönzése arra, hogy az állatjólétre is kiterjedő fenntarthatósági kötelezettségvállalásokat tegyenek; ezek közé tartozhatnak a nem ketreces rendszerekre való átállásra vonatkozó kötelezettségvállalások,

| — | a Bizottság 2023 vége előtt jogalkotási javaslatot fog készíteni a fenntartható élelmiszerrendszer keretéről. Az állatjólét az élelmiszerrendszer fenntarthatóságának meghatározásáról, valamint az élelmiszerek és a műveletek fenntarthatósága értékelésének kritériumairól folytatott megbeszéléseken is meg fog jelenni, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2023 vége előtt jogalkotási javaslatot fog készíteni a fenntartható élelmiszerrendszer keretéről. Az állatjólét az élelmiszerrendszer fenntarthatóságának meghatározásáról, valamint az élelmiszerek és a műveletek fenntarthatósága értékelésének kritériumairól folytatott megbeszéléseken is meg fog jelenni,

| — | 2024-ig olyan fenntartható élelmiszer-címkézési keretre tesz javaslatot, amely kiterjed az élelmiszertermékek táplálkozási, éghajlati, környezetvédelmi és társadalmi szempontjaira, beleértve az állatjólétet is, |
| --- | --- |

—

2024-ig olyan fenntartható élelmiszer-címkézési keretre tesz javaslatot, amely kiterjed az élelmiszertermékek táplálkozási, éghajlati, környezetvédelmi és társadalmi szempontjaira, beleértve az állatjólétet is,

| — | míg a nem uniós országokkal kötött számos kétoldalú kereskedelmi megállapodás már tartalmaz állatjóléti együttműködési rendelkezéseket, az EU a partnerországokkal kötendő szabadkereskedelmi megállapodásokról és a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokról folyó tárgyalások során javasolni fogja, hogy illesszenek be a fenntartható élelmiszer-termelési rendszerekről szóló fejezetet. Ez az állatjóléttel kapcsolatos együttműködésre is kiterjed, valamint |
| --- | --- |

—

míg a nem uniós országokkal kötött számos kétoldalú kereskedelmi megállapodás már tartalmaz állatjóléti együttműködési rendelkezéseket, az EU a partnerországokkal kötendő szabadkereskedelmi megállapodásokról és a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokról folyó tárgyalások során javasolni fogja, hogy illesszenek be a fenntartható élelmiszer-termelési rendszerekről szóló fejezetet. Ez az állatjóléttel kapcsolatos együttműködésre is kiterjed, valamint

| — | az EU emellett előmozdítja állatjóléti normáit azáltal, hogy hozzájárul az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) nemzetközi állatjóléti szabványainak (38) kidolgozásához, elfogadásához és végrehajtásához, valamint együttműködik az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezettel (FAO). |
| --- | --- |

—

az EU emellett előmozdítja állatjóléti normáit azáltal, hogy hozzájárul az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) nemzetközi állatjóléti szabványainak (38) kidolgozásához, elfogadásához és végrehajtásához, valamint együttműködik az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezettel (FAO).

3.   A KEZDEMÉNYEZÉSBEN SZEREPLŐ JAVASLATOK ÉRTÉKELÉSE

3.1.   A kezdeményezésre adott válasz: intézkedések

A polgári kezdeményezés felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan jogszabályra, amely tiltja a következők használatát:

| — | ketrec tojótyúk, nyúl, jérce, brojler tenyészállat, tojóállat, fürj, kacsa és liba tartására, |
| --- | --- |

—

ketrec tojótyúk, nyúl, jérce, brojler tenyészállat, tojóállat, fürj, kacsa és liba tartására,

| — | kocáknak kialakított fialó rekeszek, |
| --- | --- |

—

kocáknak kialakított fialó rekeszek,

| — | kocaállások (ahol még nem vezették be ezek tiltását), valamint |
| --- | --- |

—

kocaállások (ahol még nem vezették be ezek tiltását), valamint

| — | egyedi borjúbokszok (ahol még nem vezették be ezek tiltását). |
| --- | --- |

—

egyedi borjúbokszok (ahol még nem vezették be ezek tiltását).

A kezdeményezésre és az etikusabb és fenntarthatóbb gazdasági rendszerekre való átállás iránti igényre adott válaszként a Bizottságnak szándékában áll javasolni a ketreces rendszerek használatának kivezetését és végezetül betiltását minden állatfaj és -kategória tekintetében, az EFSA véleményei és egy hatásvizsgálat alapján meghatározandó feltételek szerint (beleértve az átmeneti időszak hosszát). Ez az állatjóléti jogszabályok felülvizsgálatának egyik fő célkitűzése lesz, amelyre a Bizottság kötelezettséget vállalt 2023 utolsó negyedévéig.

A Bizottság a felülvizsgálati folyamattal összefüggésben a következő szempontokat veszi figyelembe:

A.   a jelenleg fajspecifikus állatjóléti jogszabályok hatálya alá tartozó állatok

A tojótyúkokra, kocákra és borjakra vonatkozó, fajspecifikus állatjóléti jogszabályokat a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia keretében felülvizsgálják. Ehhez kapcsolódóan a Bizottság 2023 utolsó negyedévéig javaslatot terjeszt elő. Ez a jogszabály jelenleg csak bizonyos típusú ketrecek betiltásáról rendelkezik, nem mindegyikről.

B.   a jelenleg fajspecifikus állatjóléti jogszabályok hatálya alá nem tartozó állatok

Az európai polgári kezdeményezés számos olyan fajt/kategóriát (nyulak, jércék, brojler tenyészállatok, tojóállatok, fürjek, kacsák és libák) érint, amelyre jelenleg nem vonatkozik külön uniós állatjóléti jogszabály.

A kezdeményezésre való reagálás érdekében a Bizottság 2020 júniusában és 2021 júniusában megbízta az EFSA-t, hogy 2022-ben és 2023 elején egészítse ki a tojótyúkok, sertések, borjak, jércék, brojler tenyészállatok, tojóállatok, fürjek, kacsák és libák esetében alkalmazott ketreces tenyésztési rendszerek állatjóléti hatásaira vonatkozó meglévő tudományos bizonyítékokat azzal a céllal, hogy a jogszabályt 2023 utolsó negyedévéig bevezessék.

A ketreces rendszerek betiltásának feltételeit hatásvizsgálat alapján fogják meghatározni, a következők figyelembevétele mellett:

| — | állatjóléti előnyök, |
| --- | --- |

—

állatjóléti előnyök,

| — | az uniós mezőgazdasági ágazat társadalmi és gazdasági szükségletei, beleértve a kis gazdaságokat, |
| --- | --- |

—

az uniós mezőgazdasági ágazat társadalmi és gazdasági szükségletei, beleértve a kis gazdaságokat,

| — | nemzetközi kereskedelmi dimenzió, valamint |
| --- | --- |

—

nemzetközi kereskedelmi dimenzió, valamint

| — | környezetvédelmi szempontok. |
| --- | --- |

—

környezetvédelmi szempontok.

3.2.   A kezdeményezésre adott válasz: tervezett időrendi áttekintés

A Bizottság kezdeményezésre adott válasza a 3.1. fejezetben foglaltak szerint az állatjóléti jogszabályok felülvizsgálatának egyik fő célkitűzése lesz, amelyre kötelezettséget vállalt 2023 utolsó negyedévéig.

E jogalkotási javaslat kidolgozása érdekében a Bizottság a fentieknek megfelelően hatásvizsgálatot készít. Ez az értékelés – többek között – a kísérő intézkedésekre vonatkozó döntéshozatalt is támogatni fogja. Ez magában foglal egy nyilvános konzultációt is, amelyre 2022 elejéig kerül sor. A hatásvizsgálat a tervek szerint 2022 végére fejeződik be.

Bár a polgári kezdeményezés nem tartalmaz külön kérést az időzítésre vonatkozóan, a Bizottsággal tartott ülésen és az Európai Parlamentben tartott meghallgatáson a szervezők kifejezték azon törekvésüket, hogy 2027-ben hatályba lépjen a ketrecek betiltása.

A tilalom hatálybalépésének időpontját, és így a kivezetési időszak hosszát a jogalkotási javaslat hatásvizsgálata keretében kell meghatározni. A hatásvizsgálat különösen azt fogja értékelni, hogy megvalósítható-e a 2027-től hatályba lépő, javasolt jogszabály kidolgozása, figyelembe véve, hogy pénzügyileg és egyéb módon is támogatni kell a mezőgazdasági termelőket ebben az átállásban.

3.3.   Átmeneti és kísérő intézkedések az EU-ban

Míg maga a kezdeményezés nem tartalmaz átmeneti és kísérő intézkedésekre irányuló kérelmeket, a szervezők a Bizottsággal tartott ülésen és az Európai Parlament közmeghallgatásán jelezték, hogy ilyen intézkedésekre van szükség a ketrecmentes gazdálkodásra való átállás megkönnyítése érdekében.

A Bizottság úgy véli, hogy a ketrecmentes rendszerekre való kiegyensúlyozott átálláshoz megfelelően figyelembe kell venni a vonatkozó társadalmi aggályokat, a különböző érintett felekre gyakorolt gazdasági hatásokat és a környezetvédelmi szempontokat. Oly módon kell megszervezni és támogatni az átállást, hogy a mezőgazdasági termelők élni tudjanak a nagyobb állatjólét iránti társadalmi igény kínálta lehetőséggel, amelynek köszönhetően közvetlenül hozzá tudnak járulni a jobb állategészségügyhöz és nagyobb állatjóléthez, az élelmiszer-minőséghez, valamint a környezetvédelmi célkitűzésekhez anélkül, hogy gazdaságaik túlélését veszélyeztetnék. A teljes élelmiszerláncnak – különösen az élelmiszer-feldolgozó iparnak és a kiskereskedelmi ágazatnak – fontos szerepet kell játszania.

Ezért az általa javasolt jogszabályokkal párhuzamosan a Bizottság folytatja a nem ketreces gazdálkodás előmozdítását és az arra való átállást támogató intézkedések, például bevált gyakorlatok, iránymutatások, ajánlások és tanulmányok kidolgozását. Elő fogja mozdítani az intézkedésekkel kapcsolatos kommunikációt és tájékoztatást a ketrecek fokozatos megszüntetésének előkészítése során. Ennek célja, hogy ösztönzőket biztosítson a mezőgazdasági termelők számára az átállási folyamat elindításához.

| — | A KAP révén az EU pénzügyi támogatást nyújt a mezőgazdasági termelőknek a ketrecmentes rendszerekre való átálláshoz a vidékfejlesztési politika és az új ökorendszerek keretében rendelkezésre álló eszközök révén (amennyiben a tagállamok kihasználják ezeket a lehetőségeket). A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy használják az ökorendszereket (az új KAP-ot létrehozó jogszabályok elfogadását követően), és nemzeti stratégiai terveikben mutassák be beavatkozási stratégiáikat a ketrecek fokozatos megszüntetésének támogatása érdekében. Ez magában foglalhatja az innovatív megoldásokra és a kiterjedt termelési rendszerekre való átállást is. |
| --- | --- |

—

A KAP révén az EU pénzügyi támogatást nyújt a mezőgazdasági termelőknek a ketrecmentes rendszerekre való átálláshoz a vidékfejlesztési politika és az új ökorendszerek keretében rendelkezésre álló eszközök révén (amennyiben a tagállamok kihasználják ezeket a lehetőségeket). A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy használják az ökorendszereket (az új KAP-ot létrehozó jogszabályok elfogadását követően), és nemzeti stratégiai terveikben mutassák be beavatkozási stratégiáikat a ketrecek fokozatos megszüntetésének támogatása érdekében. Ez magában foglalhatja az innovatív megoldásokra és a kiterjedt termelési rendszerekre való átállást is.

A tagállamok nemzeti stratégiai terveinek értékelésekor a Bizottság különös figyelmet fordít arra a pénzügyi támogatásra, amelyet a tagállamok az állatjólét javítására kívánnak fordítani. Végezetül a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy növeljék a ketrecmentes rendszerekhez nyújtott EMVA-támogatás támogatási intenzitását (39) az állatjólétre kevésbé összpontosító elhelyezési beruházásokhoz képest.

A mezőgazdasági termékek promóciójára irányuló politikára (40) vonatkozó éves munkaprogramjaiba a Bizottság külön költségvetést is be fog építeni a fenntarthatósággal kapcsolatos figyelemfelkeltésre a mezőgazdaságban, beleértve az olyan állatjóléti jellemzőket, mint a ketrecmentes gazdálkodási rendszerek.

A KAP-finanszírozást egyéb támogató intézkedések egészítik ki:

| — | az ökológiai gazdálkodásra vonatkozóan elfogadott cselekvési tervvel összhangban, amelynek célja annak biztosítása, hogy 2030-ra az EU-ban a földterületek 25 %-át ökológiai termelésre használják, a mezőgazdasági termelők lehetőséget kapnak arra, hogy közvetlenül áttérjenek a ketreces rendszerekről az ökológiai gazdálkodásra. Az ökológiai termelésben nem engedélyezett a ketrecek használata (41), |
| --- | --- |

—

az ökológiai gazdálkodásra vonatkozóan elfogadott cselekvési tervvel összhangban, amelynek célja annak biztosítása, hogy 2030-ra az EU-ban a földterületek 25 %-át ökológiai termelésre használják, a mezőgazdasági termelők lehetőséget kapnak arra, hogy közvetlenül áttérjenek a ketreces rendszerekről az ökológiai gazdálkodásra. Az ökológiai termelésben nem engedélyezett a ketrecek használata (41),

| — | a Bizottság tájékoztató kampányok és a tagállamok mezőgazdasági tanácsadó szolgálatai által nyújtott képzés révén támogatni fogja a mezőgazdasági termelőket és más szereplőket a ketrecmentes rendszerekre való átállásban (42), |
| --- | --- |

—

a Bizottság tájékoztató kampányok és a tagállamok mezőgazdasági tanácsadó szolgálatai által nyújtott képzés révén támogatni fogja a mezőgazdasági termelőket és más szereplőket a ketrecmentes rendszerekre való átállásban (42),

| — | a Bizottság szorosan együtt fog működni az élelmiszer-feldolgozó iparral és a kiskereskedőkkel annak érdekében, hogy ösztönözzék őket arra, hogy támogassák a kielégítő termelői árakon értékesített, ketrecmentes termékek piacának fejlődését, |
| --- | --- |

—

a Bizottság szorosan együtt fog működni az élelmiszer-feldolgozó iparral és a kiskereskedőkkel annak érdekében, hogy ösztönözzék őket arra, hogy támogassák a kielégítő termelői árakon értékesített, ketrecmentes termékek piacának fejlődését,

| — | a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiával összhangban a Bizottság mérlegelni fogja az állatjóléti jelölés lehetőségeit az élelmiszerláncon keresztüli értéktovábbítás javítása érdekében. Az a követelmény, hogy a fogyasztókat tájékoztatni kell arról, hogy a termékek ketrecben tartott állatokból vagy ketrecmentes rendszerekből származnak-e, arra ösztönözheti a mezőgazdasági termelőket, hogy korábban váltsanak ketrecmentes rendszerre, a fogyasztókat pedig arra, hogy tudatosabban válasszanak. Hasonlóképpen, a Bizottság a jogszabályok felülvizsgálatával összefüggésben (a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában bejelentetteknek megfelelően) megvizsgálja a mezőgazdasági forgalmazási előírások alkalmazási körének lehetséges kiterjesztését, |
| --- | --- |

—

a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiával összhangban a Bizottság mérlegelni fogja az állatjóléti jelölés lehetőségeit az élelmiszerláncon keresztüli értéktovábbítás javítása érdekében. Az a követelmény, hogy a fogyasztókat tájékoztatni kell arról, hogy a termékek ketrecben tartott állatokból vagy ketrecmentes rendszerekből származnak-e, arra ösztönözheti a mezőgazdasági termelőket, hogy korábban váltsanak ketrecmentes rendszerre, a fogyasztókat pedig arra, hogy tudatosabban válasszanak. Hasonlóképpen, a Bizottság a jogszabályok felülvizsgálatával összefüggésben (a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában bejelentetteknek megfelelően) megvizsgálja a mezőgazdasági forgalmazási előírások alkalmazási körének lehetséges kiterjesztését,

| — | tekintettel arra a szerepre, amelyet a közbeszerzés játszhat az uniós élelmiszer-termelési és -fogyasztási modell átalakításában azáltal, hogy előmozdítja az élelmiszerek fenntarthatóbb beszerzését, a Bizottság a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában kötelezettséget vállalt arra, hogy meghatározza a fenntartható élelmiszer-beszerzésre vonatkozó kötelező minimumkövetelmények megállapításának legjobb módját. Ezzel összefüggésben meg fogja vizsgálni, miként támogathatná a nem ketreces rendszerekre való átállást. A jelenlegi zöld közbeszerzési kritériumok már foglalkoznak bizonyos állatjóléti szempontokkal (43), |
| --- | --- |

—

tekintettel arra a szerepre, amelyet a közbeszerzés játszhat az uniós élelmiszer-termelési és -fogyasztási modell átalakításában azáltal, hogy előmozdítja az élelmiszerek fenntarthatóbb beszerzését, a Bizottság a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában kötelezettséget vállalt arra, hogy meghatározza a fenntartható élelmiszer-beszerzésre vonatkozó kötelező minimumkövetelmények megállapításának legjobb módját. Ezzel összefüggésben meg fogja vizsgálni, miként támogathatná a nem ketreces rendszerekre való átállást. A jelenlegi zöld közbeszerzési kritériumok már foglalkoznak bizonyos állatjóléti szempontokkal (43),

| — | a Horizont Európa adott esetben további tudományos bizonyítékokat fog nyújtani a döntéshozók és a szereplők számára. A 2023–2024-es munkaprogram során egy európai állat-egészségügyi és állatjóléti partnerség létrehozására tesznek javaslatot. |
| --- | --- |

—

a Horizont Európa adott esetben további tudományos bizonyítékokat fog nyújtani a döntéshozók és a szereplők számára. A 2023–2024-es munkaprogram során egy európai állat-egészségügyi és állatjóléti partnerség létrehozására tesznek javaslatot.

A további intézkedések közé tartoznak a meglévő jogszabályok jobb és szigorúbb végrehajtásának biztosítására irányuló intézkedések, például az ellenőrök képzése (a Bizottság „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” [BTSF] programján (44) keresztül és az uniós állatjóléti referenciaközpontok támogatásával), valamint az állatjóléti rendszerek bizottsági ellenőrzése és a nemzeti közigazgatások általi nyomon követése révén.

Emellett a tagállamok a ketrecmentes gazdálkodásra való átállást nemzeti állami támogatási intézkedéseik (45) keretében is megcélozhatják. A mezőgazdasági állami támogatásokra vonatkozó szabályok lehetővé teszik számukra, hogy pénzügyi támogatást nyújtsanak a mezőgazdasági termelőknek mindaddig, amíg az uniós szabványok még nem léptek hatályba. Az újonnan bevezetett uniós szabványok esetében a mezőgazdasági termelők korlátozott ideig kaphatnak támogatást a kapcsolódó beruházásokhoz.

3.4.   Kereskedelmi szempontok

A Bizottság arra törekszik, hogy előmozdítsa a fenntartható – többek között az állatjólétre vonatkozó – szabványok alkalmazását, és előmozdítsa a hazai és az importált termékek közötti szakpolitikai koherenciát. A hatásvizsgálat különböző lehetőségeket fog megvizsgálni e célkitűzés elérésének módjával kapcsolatban a harmadik országokból származó állatok és állati eredetű termékek tekintetében.

Kereskedelempolitikai felülvizsgálata (46) során a Bizottság hangsúlyozza, hogy a behozatalnak meg kell felelnie a vonatkozó uniós szabályozásnak és szabványoknak, és hogy a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályai által meghatározott bizonyos körülmények között helyénvaló előírni, hogy az importált termékek megfeleljenek bizonyos termelési követelményeknek. A gyártási követelmények behozatalra történő alkalmazásának jogszerűsége a környezet védelmének és az etikai aggályok megválaszolásának szükségességén alapul. Ahol ezt a megközelítést alkalmazzák, azt a WTO-szabályok teljes körű tiszteletben tartásával kell megvalósítani. Kétoldalú kereskedelmi megállapodások keretében lehetőség van továbbá az importált termékekre vonatkozó állatjóléti követelmények bevezetésére.

A hatályos uniós jogszabályok értelmében csak néhány állatfajra és termékre vonatkoznak a behozatalra vonatkozó különleges állatjóléti követelmények. Amennyiben nincs elegendő biztosíték arra nézve, hogy az exportáló ország tojásra vonatkozó forgalmazási előírásai egyenértékűek az EU előírásaival, az importált tojás csomagolásán fel kell tüntetni, hogy a tenyésztési módszer „nem EK-előírás szerinti” (47). Az importált húst kísérő egészségügyi bizonyítványnak igazolnia kell, hogy az exportáló ország vágási követelményei legalább egyenértékűek az uniós állatjóléti jogszabályokban megállapítottakkal, pl. a kábítási eljárások tekintetében (48).

A Bizottság a kétoldalú együttműködés és a nemzetközi szervezetekkel, például az OIE-vel és a FAO-val való együttműködés révén aktívan tesz állatjóléti szabványainak előmozdításáért, hogy világszerte javítsa az állatok gazdaságokon belüli körülményeit. Némi sikert ért el, ez azonban korlátozott, és nagymértékben függ attól, hogy a kereskedelmi partnerek mennyire érdekeltek saját szabványaik szigorításában. A Bizottság fenn kívánja tartani és fokozni kívánja erőfeszítéseit nemzetközi szinten.

Mivel az EU jelentős élelmiszer-importőr, a Bizottság az állatjóléti jogszabályok felülvizsgálatára vonatkozó hatásvizsgálatban tanulmányozni fogja ezt a kérdést, megvizsgálva a következő, nem kölcsönösen kizárólagos lehetőségeket és azok lehetséges kombinációit (lásd alább). Az EU által a jövőben hozott intézkedéseknek meg kell felelniük a WTO szabályainak.

1. szakpolitikai alternatíva:   
  Fokozott együttműködés a kereskedelmi partnerekkel

A Bizottság konkrét „ismeretterjesztési útvonalakat” hoz létre a ketreces gazdálkodási rendszerek alternatíváira vonatkozó naprakész tudományos információk terjesztése érdekében. Törekedni fog az együttműködés fokozására a kereskedelmi partnerekkel, különösen azokkal, amelyekkel az EU szabadkereskedelmi megállapodást kötött, vagy amelyekkel kereskedelmi tárgyalásokat folytatnak vagy terveznek. Ez összhangban lesz a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában említett „zöld szövetségek/partnerségek” szellemével, és fokozni fogja az állatjólétre vonatkozó uniós szabványok globális elterjedését. A kétoldalú együttműködés a nemzetközi szervezetekkel és regionális szervekkel folytatott hasonló megközelítésekkel párosul.

2. szakpolitikai alternatíva:   
  Egyes uniós szabályok kiterjesztése az importra

A Bizottság – megfelelő átmeneti időszakot követően – értékelni fogja, hogy a ketrecekre vonatkozó uniós szabályokat milyen mértékben lehet az importra alkalmazandó konkrét követelményekké alakítani, azonban biztosítani fogja a polgárok aggodalmainak kezelését. Az átmeneti időszak alatt az EU támogatást vagy ösztönzőket nyújthatna azoknak a partnerországoknak, ahonnan a szóban forgó állatokat/termékeket importálja, például az alábbiak révén:

| — | a meglévő és jövőbeli kereskedelmi megállapodások keretében kínált technikai segítségnyújtási és együttműködési lehetőségek, valamint |
| --- | --- |

—

a meglévő és jövőbeli kereskedelmi megállapodások keretében kínált technikai segítségnyújtási és együttműködési lehetőségek, valamint

| — | szomszédsági és előcsatlakozási programok a gazdálkodási rendszerek korszerűsítésére az uniós követelményeknek való megfelelés és a ketrecmentes rendszerekre való átállás támogatása érdekében. |
| --- | --- |

—

szomszédsági és előcsatlakozási programok a gazdálkodási rendszerek korszerűsítésére az uniós követelményeknek való megfelelés és a ketrecmentes rendszerekre való átállás támogatása érdekében.

Ezt kiegészítené a nem uniós államok ellenőreinek szóló képzés (a BTSF programon keresztül), valamint az ismeretterjesztő tevékenységek szervezése.

3. szakpolitikai alternatíva   
  A behozatalra is alkalmazandó állatjóléti jelölési rendszer

A Bizottság értékelni fogja annak megvalósíthatóságát, hogy jelölési követelményeket vezessenek be annak érdekében, hogy tájékoztassák az uniós fogyasztókat arról, hogy a termékek ketrecben nevelt állatokból származnak-e. Ezek a követelmények az EU nemzetközi kötelezettségeivel teljes összhangban az EU piacán forgalomba hozott valamennyi termékre vonatkoznának, beleértve az importtermékeket is.

A 2. és 3. szakpolitikai alternatíva esetében a csatlakozásra váró országok beépíthetnek projektjavaslatokat a mezőgazdaság és állatjólét címén, beleértve a ketrecek kivezetésére irányuló projekteket, például az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) (49) használatával. A Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) – „Globális Európa” (50) olyan pénzügyi eszköz, amely más nem uniós országok, köztük az EU-val szomszédos országok számára is rendelkezésre áll.

4.   KÖVETKEZTETÉSEK ÉS KILÁTÁSOK

Az „End the Cage Age” című európai polgári kezdeményezésre válaszul a Bizottság az alábbiakat állapítja meg.

Az „End the Cage Age” kezdeményezés tudományos bizonyítékok által alátámasztott társadalmi aggályokat tükröz bizonyos haszonállatfajok tartására használt ketrecekkel kapcsolatban, és ezek betiltását indítványozza. A kezdeményezés összhangban áll a Bizottságnak az e területen hozott intézkedésekkel kapcsolatos tanácskozásaival. A Bizottság beépíti a kezdeményezés célkitűzéseit az európai zöld megállapodás és a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia végrehajtásába.

Konkrétabban, a Bizottság 2023 végéig jogalkotási javaslatot kíván előterjeszteni a ketrecek használatának fokozatos megszüntetésére és végleges betiltására a kezdeményezésben említett valamennyi állatfaj és -kategória (tojótyúkok, kocák, borjak, nyulak, jércék, brojler tenyészállatok, tojóállatok, fürjek, kacsák és libák) tekintetében, az uniós állatjóléti jogszabályok tervezett felülvizsgálatának részeként, az EFSA-vélemények, a hatásvizsgálat és a nyilvános konzultáció eredményei alapján meghatározandó feltételek mellett (beleértve az átmeneti időszak hosszát).

E célból a Bizottság figyelembe veszi a rendelkezésre álló tudományos eredményeket, a társadalmi, gazdasági és környezeti hatások értékelését, a változó igényeket és a fogyasztói keresletet. Ezeket az elemeket figyelembe fogja venni az észszerű átmeneti időszak hosszának, valamint az átmenet megkönnyítését célzó kísérő és támogató intézkedéseknek a meghatározásakor. A Bizottság különösen azt fogja értékelni, hogy megvalósítható-e a 2027-től hatályba lépő javasolt jogszabály kidolgozása.

Mivel az EU az élelmiszeripari termékek jelentős importőre, társadalmi felelőssége van az általa importált termékek tekintetében is. Az EU ezért fenntartja és fokozza azon két- és többoldalú erőfeszítéseit, amelyek a harmadik országokban az állatjóléti színvonal emelésére irányulnak. A hatásvizsgálatban a Bizottság más lehetőségeket is fontolóra vesz a kérdés kezelése érdekében, például az importált termékekre vonatkozó, az EU szabályaival egyenértékű szabályok vagy szabványok és/vagy jelölési követelmények bevezetését, összhangban a WTO szabályaival. Ennek során figyelembe kell venni az uniós polgárok igényeit és azt, hogy uniós szinten harmonizált megoldásra van szükség az egységes piac védelme érdekében.

A Bizottság a fenntartható és gazdaságilag életképes átmenet elősegítése érdekében konkrét támogató intézkedéseket fogad el és hajt végre olyan kulcsfontosságú kapcsolódó szakpolitikai területeken, mint a KAP, a kereskedelem, valamint a kutatás és innováció.

---

(1)  Az Európai Parlament és Tanács (EU) 2019/788 rendelete (2019. április 17.) az európai polgári kezdeményezésről (HL L 130., 2019.5.17., 55. o.).

(2)  A melléklet további eljárási részleteket tartalmaz a kezdeményezésről, beleértve a szükséges küszöbértékeket és a támogató nyilatkozatok számát.

(3)  https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2018/000004_hu

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/B-9-2021-0296_HU.html

(5)  https://ec.europa.eu/info/publications/communication-european-green-deal_hu

(6)  https://ec.europa.eu/food/farm2fork_en

(7)  A Tanács 98/58/EK irányelve (1998. július 20.) a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről (HL L 221., 1998.8.8., 23. o.).

(8)  A Tanács 1999/74/EK irányelve (1999. július 19.) a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 203., 1999.8.3., 53. o.).

(9)  A Tanács 2008/120/EK irányelve (2008. december 18.) a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 47., 2009.2.18., 5. o.).

(10)  A Tanács 2008/119/EK irányelve (2008. december 18.) a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 10., 2009.1.15., 7. o.).

(11)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_hu

(12)  https://ec.europa.eu/food/farm2fork_en

(13)  Az ökorendszerek olyan támogatási rendszerek a mezőgazdaságban, amelyek célja a környezet és az éghajlat védelme, valamint az állatjólét: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Eco-schemes

(14)  Az ökorendszerek által támogatható lehetséges mezőgazdasági gyakorlatok listája itt érhető el: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/key_policies/documents/factsheet-agri-practices-under-ecoscheme_en.pdf

(15)  https://ec.europa.eu/eip/agriculture/en/about

(16)  A KAP reformjával kapcsolatos jogalkotási eljárás még folyamatban van. A jóléttel kapcsolatos fő elemeinek leírása ezért a társjogalkotók végleges megállapodásától függ.

(17)  2003 óta a KAP keretében az úgynevezett „kölcsönös megfeleltetés”. Ezt nem ellenőrzik rendszeresen a kifizetés előtt, hanem a kedvezményezettek legalább 1 %-ánál kötelező utólagos kölcsönös megfeleltetési ellenőrzéseket végezni. Ez hatékony eszköz arra, hogy felhívják a kedvezményezettek figyelmét az állatjóléti követelményekre: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance_hu

(18)  Az ajánlások testreszabottak és az egyes tagállamoknak szólnak. Céljuk, hogy segítsék az egyes tagállamokat a KAP-ra vonatkozó nemzeti stratégiai tervük kidolgozásában azáltal, hogy meghatározzák azokat a kulcsfontosságú területeket, amelyekre összpontosítaniuk kell: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-strategic-plans_en#cap-strategic-plans-recommendations

(19)  Értékelő tanulmány az állatjólétet és az antimikrobiális szerek használatának csökkentését előmozdító KAP-intézkedésekről és eszközökről (AGRI-2020-0319; 2021 októberében esedékes).

(20)  Az EFSA állategészségügyi és állatjóléti tudományos testülete (AHAW), Health and welfare of rabbits farmed in different production systems (A különböző termelési rendszerekben tenyésztett nyulak egészsége és jóléte), tudományos szakvélemény (EFSA-Q-2019-00593); elfogadás időpontja: 2019. november 21. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5944

(21)  End the cage age: looking for alternatives – overview of alternatives to cage housing and the impact on animal welfare and other aspects of sustainability („End the cage age” – Alternatívák keresése – a ketreces tartás alternatíváinak áttekintése, valamint az állatjólétre és a fenntarthatóság egyéb szempontjaira gyakorolt hatás) (2020.11.30.): https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=IPOL_STU%282020 %29658539 https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/658539/IPOL_STU(2020)658539_EN.pdf

(22)  Compassion in World Farming (2021.2.21.), Scientific briefing on caged farming – overview of scientific research on caged farming of laying hens, sows, rabbits, ducks, geese, calves and quail (Tudományos tájékoztató a ketreces tartásról – a tojótyúkok, kocák, nyulak, kacsák, libák, borjak és fürjek ketrecben tartásával kapcsolatos tudományos kutatások áttekintése): https://www.ciwf.eu/media/7444223/ciwf-february-2021-scientific-briefing-on-caged-farming.pdf

(23)  pl. Assessment of environmental and socio-economic impacts of increased animal welfare standards – transitioning towards cage-free farming in the EU (A szigorúbb állatjóléti előírások környezeti és társadalmi-gazdasági hatásainak értékelése – áttérés a ketrecmentes gazdálkodásra az EU-ban), szakpolitikai jelentés: https://ieep.eu/publications/assessment-of-environmental-and-socio-economic-impacts-of-increased-animal-welfare-standards Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, A gazdálkodói szakma és a jövedelmezőségi kihívás, vélemény (elfogadva 2019. július 18-án).

(24)  A kis befektetésű gazdálkodás az állatokra való hivatkozáskor magában foglalja a „kiterjedt” gazdálkodást, a szabadtérhez való hozzáférést, a helyi fajták használatát stb., ami javíthatja a jólétet és csökkentheti az antibiotikumok használatát.

(25)  A „precíziós” gazdálkodás az állatokra való hivatkozáskor bármely olyan technológia, amely lehetővé teszi az állatállomány nyomon követését, pl. egy kamera elhelyezése segíthet egy adott probléma korai felismerésében.

(26)  A bioélelmiszerek és biogazdálkodási rendszerek kutatását finanszírozó európai minisztériumok és kutatási tanácsok 2004-ben alapított hálózata.

(27)  https://projects.au.dk/coreorganiccofund/core-organic-cofund-projects/

(28)  https://www.grouphousenet.eu/about-2

(29)  https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/cluster-6-food-bioeconomy-natural-resources-agriculture-and-environment_en

(30)  Az európaiak állatjólléttel kapcsolatos attitűdjei, 442. sz. Eurobarométer tematikus felmérés (2016. március): file:///C:/Users/sandekn/AppData/Local/Packages/Microsoft.MicrosoftEdge_8wekyb3d8bbwe/TempState/Downloads/ebs_442_en%20(1).pdf

(31)  https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2096

(32)  A Tanács 98/58/EK irányelve (1998. július 20.) a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről (HL L 221., 1998.8.8., 23. o.).

(33)  https://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/animal-welfare

(34)  https://ec.europa.eu/food/animals/welfare/strategy/evaluation_strategy_en

(35)  A célravezetőségi vizsgálat a 98/58/EK irányelvre, az 1999/74/EK irányelvre, az 1/2005/EK rendeletre, a 2007/43/EK irányelvre, a 2008/119/EK irányelvre, a 2008/120/EK irányelvre és az 1099/2009/EK rendeletre, valamint a vonatkozó végrehajtási szabályokra terjed ki.

(36)  A tanulmány eredményei 2021 végére várhatók.

(37)  pl. a tojótyúkokra, jércékre és tojóállatokra vonatkozó kísérleti projekt (SANTE-2020-G5 051) (2022-ben esedékes): Értékelő tanulmány az állatjólétet és az antimikrobiális szerek használatának csökkentését előmozdító KAP-intézkedésekről és eszközökről (AGRI-2020-0319; 2021 októberében esedékes).

(38)  A Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének 7. Szakasza: https://www.oie.int/en/standard-setting/terrestrial-code/access-online/ A Víziállat-egészségügyi Kódex 7. szakasza https://www.oie.int/en/standard-setting/aquatic-code/access-online/

(39)  „Támogatási intenzitás”: az állami (uniós vagy nemzeti) támogatás aránya a teljes beruházásban. A támogatási intenzitás növelése csökkenti a mezőgazdasági termelő által fizetendő arányt.

(40)  Az 1144/2014/EU rendelet értelmében a promóciós politika magában foglalja az uniós vagy szakmaközi szervezetek promóciós tevékenységekhez nyújtott társfinanszírozási lehetőségeit.

(41)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/com2021_141-organic-action-plan_en.pdf

(42)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance/fas_hu

(43)  https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eu-gpp-criteria-food-procurement-catering-services-and-vending-machines

(44)  https://ec.europa.eu/food/safety/btsf_en

(45)  Az állami támogatásokról a tagállamok döntenek, és 100 %-ban ők finanszírozzák azokat: https://ec.europa.eu/competition/sectors/agriculture/overview_en.html

(46)  A kereskedelempolitika felülvizsgálata – nyitott, fenntartható és határozott kereskedelempolitika, Közlemény az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának (elfogadva 2021. február 18-án): https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2021/february/tradoc_159438.pdf

(47)  Az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tojás forgalmazása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 23-i 589/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikke (HL L 163., 2008.6.24., 6. o.).

(48)  Az állatok leölésük során való védelméről szóló, 2009. szeptember 24-i 1099/2009/EK tanácsi rendelet 12. cikke (HL L 303., 2009.11.18., 1. o.).

(49)  Áttekintés – Előcsatlakozási Támogatási Eszköz

(50)  factsheet-mff-multiannual-financial-framework-v09_en.pdf

---

MELLÉKLET

AZ „END THE CAGE AGE” ELNEVEZÉSŰ POLGÁRI KEZDEMÉNYEZÉS ELJÁRÁSI VONATKOZÁSAI

A polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és 10. cikke alapján a Bizottság 2018. szeptember 11-én nyilvántartásba vette a kezdeményezést, és a vonatkozó információkat közzétette online nyilvántartásában az alábbi címen: https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2018/000004_hu

A Bizottság által nyilvántartásba vett polgári bizottság tagjai a következő tagállamokban rendelkeznek lakóhellyel: Csehország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Lengyelország, Németország és Olaszország.

A kezdeményezés angol nyelven került nyilvántartásba. Címét, tárgyát és célkitűzéseit az EU valamennyi hivatalos nyelvén közzétették.

A polgári kezdeményezésről szóló rendelettel összhangban a polgárok által a kezdeményezés iránti támogatás kifejezésére használt formanyomtatványok a kezdeményezés címe, tárgya és célkitűzései mellett egy, a részletesebb információkhoz való hozzáférést lehetővé tevő, az online nyilvántartásra mutató linket tartalmaztak.

A 12 hónapos gyűjtési időszak a nyilvántartásba vétel napján kezdődött és 2019. szeptember 11-én ért véget. Miután az illetékes nemzeti hatóságok ellenőrizték az összegyűjtött támogató nyilatkozatokat, a szervezők 2020. október 2-án benyújtották a kezdeményezést a Bizottsághoz a tagállamok illetékes hatóságai által a rendelet 9. cikkének megfelelően kiállított igazolásokkal együtt.

A szervezőknek minden eddigi kezdeményezésnél több, 18 tagállamban sikerült a küszöbértéket meghaladó számú nyilatkozatot összegyűjteniük. Az igazolásokon feltüntetett számokat az alábbi táblázat tartalmazza:

| Tagállam | Aláírók száma | Érvényességi küszöbérték legalább hét tagállam esetében |
| --- | --- | --- |
| Ausztria | 20 403 | 13 500 |
| Belgium | 62 397 | 15 750 |
| Bulgária | 17 986 | 12 750 |
| Horvátország | 12 498 | 8 250 |
| Ciprus | 1 610 | 4 500 |
| Csehország | 49 219 | 15 750 |
| Dánia | 47 336 | 9 750 |
| Észtország | 3 560 | 4 500 |
| Finnország | 32 716 | 9 750 |
| Franciaország | 89 600 | 55 500 |
| Németország | 474 753 | 72 000 |
| Görögország | 9 003 | 15 750 |
| Magyarország | 2 550 | 15 750 |
| Írország | 14 646 | 8 250 |
| Olaszország | 90 085 | 54 750 |
| Lettország | 3 631 | 6 000 |
| Litvánia | 8 449 | 8 250 |
| Luxemburg | 5 510 | 4 500 |
| Málta | 1 694 | 4 500 |
| Hollandia | 153 958 | 19 500 |
| Lengyelország | 54 039 | 38 250 |
| Portugália | 13 948 | 15 750 |
| Románia | 8 308 | 24 000 |
| Szlovákia | 29 413 | 9 750 |
| Szlovénia | 3 553 | 6 000 |
| Spanyolország | 85 756 | 40 500 |
| Svédország | 46 378 | 15 000 |
| Egyesült Királyság (1) | 54 114 | 54 750 |
| Összesen | 1 397 113 | |

Tagállam

Aláírók száma

Érvényességi küszöbérték legalább hét tagállam esetében

Ausztria

20 403

13 500

Belgium

62 397

15 750

Bulgária

17 986

12 750

Horvátország

12 498

8 250

Ciprus

1 610

4 500

Csehország

49 219

15 750

Dánia

47 336

9 750

Észtország

3 560

4 500

Finnország

32 716

9 750

Franciaország

89 600

55 500

Németország

474 753

72 000

Görögország

9 003

15 750

Magyarország

2 550

15 750

Írország

14 646

8 250

Olaszország

90 085

54 750

Lettország

3 631

6 000

Litvánia

8 449

8 250

Luxemburg

5 510

4 500

Málta

1 694

4 500

Hollandia

153 958

19 500

Lengyelország

54 039

38 250

Portugália

13 948

15 750

Románia

8 308

24 000

Szlovákia

29 413

9 750

Szlovénia

3 553

6 000

Spanyolország

85 756

40 500

Svédország

46 378

15 000

Egyesült Királyság (1)

54 114

54 750

Összesen

1 397 113

Mivel a kezdeményezést 2020. január 1-je előtt vették nyilvántartásba, a támogató nyilatkozatok gyűjtését és ellenőrzését, valamint az érvényes kezdeményezés Bizottsághoz történő benyújtását a 211/2011/EU rendelet szabályozta. A kezdeményezés e közleményben ismertetett, Bizottság általi vizsgálatát, valamint a Bizottság által adott választ az európai polgári kezdeményezésről szóló (EU) 2019/788 rendelet szabályozza, amely 2020. január 1-jétől alkalmazandó (és amely felváltotta és hatályon kívül helyezte a 211/2011/EU rendeletet).

A Bizottság 2020. október 30-án találkozott a szervezőkkel. A Bizottságot Jourová alelnök, Kyriakides biztos és az érintett szolgálatok magas rangú tisztviselői képviselték.

2021. április 15-én a szervezők lehetőséget kaptak arra, hogy az (EU) 2019/788 rendelet 14. cikkének (2) bekezdésével összhangban közmeghallgatás keretében ismertessék a kezdeményezést az Európai Parlamentben (2). A Bizottságot Jourová alelnök, valamint Kyriakides és Wojciechowski biztos képviselte.

---

(1)  A gyűjtési időszak 2019. szeptember 11-én ért véget. Az Egyesült Királyság formanyomtatványán benyújtott támogató nyilatkozatokat figyelembe lehet venni, mivel azokat az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének időpontja előtt ellenőrizték és igazolták.

(2)  A szervezők egyetértésével a Covid19-világjárvány miatt elhalasztották a közmeghallgatást, és azt a Covid19-járványra való tekintettel az európai polgári kezdeményezésről szóló (EU) 2019/788 rendeletben előírt gyűjtési, ellenőrzési és vizsgálati szakaszokra vonatkozó ideiglenes intézkedések megállapításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1042 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 231., 2020.7.17., 7. o.) összhangban, távolról tartották meg.

---

| 2021.7.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/14

---

A Bizottság közleménye az (EU) 2019/6 rendelet alkalmazásának kezdőnapján vagy azt követően lejáró ötéves érvényességi idejű, állatgyógyászati készítményekre vonatkozó forgalombahozatali engedélyekről

(2021/C 274/02)

1.   Bevezetés

E közlemény célja, hogy tájékoztassa az érdekelt feleket arról, hogy a Bizottság hogyan szándékozik kezelni azokat a központilag engedélyezett állatgyógyászati készítményeket, amelyek forgalombahozatali engedélyének ötéves érvényességi ideje 2022. január 28-én vagy azt követően lejár. A közlemény továbbá a nemzeti szinten engedélyezett termékekkel kapcsolatban adott esetben felmerülő kérdésekkel is foglalkozik.

Ezt a közleményt az állatgyógyászati készítményekről szóló 2001/82/EK irányelv (1) és (EU) 2019/6 rendelet (2) vonatkozó rendelkezéseivel összefüggésben kell értelmezni. A dokumentum megmagyarázza az alkalmazandó jogszabályokban már szereplő rendelkezéseket, ugyanakkor semmilyen módon nem terjeszti ki az ezekből a jogszabályokból eredő kötelezettségeket, és nem vezet be további követelményeket az érintett üzemeltetőkkel és illetékes hatóságokkal szemben.

A közlemény célja pusztán az, hogy segítséget nyújtson a vállalkozóknak és az illetékes nemzeti hatóságoknak a vonatkozó jogszabályok alkalmazásában. Az uniós jog hitelt érdemlő értelmezése az Európai Unió Bíróságának kizárólagos hatáskörébe tartozik. Az e közleményben kifejezésre juttatott vélemények nem előlegezhetik meg az Európai Bizottság által az Unió Bírósága és a nemzeti bíróságok előtt adott esetben képviselendő álláspontot.

2.   Az (EU) 2019/6 rendelet alkalmazásának kezdőnapján vagy azt követően lejáró ötéves érvényességi idejű, állatgyógyászati készítményekre vonatkozó forgalombahozatali engedélyek státusza

Az állatgyógyászati készítményekről szóló, a 2001/82/EK irányelvet hatályon kívül helyező (EU) 2019/6 rendelet (a továbbiakban: az állatgyógyászati készítményekről szóló rendelet) 2022. január 28-én válik alkalmazandóvá.

Az állatgyógyászati készítményekről szóló rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint a forgalombahozatali engedély a megadás időpontjától fogva korlátlan ideig érvényes. A 152. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy mind a 2001/82/EK irányelvvel, mind a 726/2004/EK rendelettel (3) összhangban kiadott forgalombahozatali engedélyeket úgy kell tekinteni, mint amelyeket az állatgyógyászati készítményekről szóló rendeletnek megfelelően bocsátottak ki. A 2001/82/EK irányelv 28. cikkének (1) és (2) bekezdése azonban úgy rendelkezik, hogy a forgalombahozatali engedélyek kezdetben öt évre szólnak, és csak a megújítási eljárást követően lesznek korlátlan ideig érvényesek. A központilag engedélyezett termékek esetében a 726/2004/EK rendelet 39. cikke tükrözi ezt a rendelkezést.

Ezért 2022. január 28-tól a 2001/82/EK irányelvvel és a 726/2004/EK rendelettel előírt korábbi kétlépcsős eljárást a korlátlan időre szóló forgalombahozatali engedély megszerzésére szolgáló új, egylépcsős rendszer váltja fel.

Az állatgyógyászati készítményekről szóló rendelet nem rendelkezik olyan helyzetről, amikor szükséges lenne az engedély megújítása, mivel az említett rendelet alapján kiadott forgalombahozatali engedélyek elvileg korlátlan ideig érvényesek. Hasonlóképpen nem tartalmaz a 2001/82/EK irányelv vagy a 726/2004/EK rendelet alapján kiadott meglévő forgalombahozatali engedélyek megújítására vonatkozó rendelkezéseket sem.

Ezenkívül a vonatkozó uniós jogszabályok egyikében sem található olyan jogalap, amelynek értelmében az érintett forgalombahozatali engedélyek érvényessége 2022. január 28-től automatikusan korlátlan időre hosszabbodna meg. Következésképpen az állatgyógyászati készítményekről szóló rendelet 152. cikke (1) bekezdésének érvényesítése érdekében szabályozási intézkedésre van szükség, amelyet az alábbiakban ismertetünk.

A 726/2004/EK rendelet alapján kiadott forgalombahozatali engedélyek bizottsági végrehajtási határozat formáját öltik, amely a rendelkező részben előírja, hogy a forgalombahozatali engedély érvényességi ideje öt év attól a naptól számítva, hogy az engedély jogosultja értesítést kap a határozatról. Ezeket a forgalombahozatali engedélyeket megadó egyedi határozatokat a lejárat napját megállapító rendelkezés törlése céljából módosítani kell. Ez elvben mind a központilag, mind a nemzeti szinten engedélyezett termékekre vonatkozik. A központilag engedélyezett termékek esetében az uniós jog értelmében ez csak az egyes határozatok egyenkénti módosításával lehetséges.

A nemzeti szinten engedélyezett termékek esetében a tagállamoknak kell meghozniuk a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az érintett nemzeti határozatok az ötéves határidő eltörlése érdekében kellő időben módosuljanak. Ennek megvalósítási módja a nemzeti jogrendszerektől függ.

3.   Az (EU) 2019/6 rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt benyújtott megújítási kérelmek

Az állatgyógyászati készítményekről szóló rendelet 151. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében az állatgyógyászati készítményekkel kapcsolatos forgalombahozatali engedélyek vagy módosítások iránti kérelmekre vonatkozó eljárások iránti azon kérelmeket, amelyeket 2022. január 28. előtt, a 726/2004/EK rendeletnek vagy a 2001/82/EK irányelvnek megfelelően hagytak jóvá, a 726/2004/EK rendeletnek, illetve az említett irányelvnek megfelelően kell lefolytatni.

Következésképpen a 2001/82/EK irányelv vagy a 726/2004/EK rendelet alapján kiadott forgalombahozatali engedélyek megújítása iránti, az (EU) 2019/6 rendelet alkalmazásának kezdete előtt jóváhagyott kérelmek feldolgozása a 2001/82/EK irányelv vagy a 726/2004/EK rendelet alapján történik. A vonatkozó rendelkezések alapján a megújítás iránti kérelmet legalább hat hónappal a forgalombahozatali engedély lejárta előtt be kell nyújtani.

Igény esetén a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai (az illetékes hatósággal konzultálva) a szokásos hat hónapnál korábban is kérelmezhetik a 2001/82/EK irányelv vagy a 726/2004/EK rendelet szerinti megújítást azokban az esetekben, amikor megújítási kérelem hiányában a forgalombahozatali engedély az állatgyógyászati készítményekről szóló rendelet alkalmazásának kezdőnapján vagy azt követően járna le.

4.   Kérdések és válaszok

Központilag és nemzeti szinten engedélyezett termékek esetében

1. kérdés:

Mit kell tennem, ha az állatgyógyászati készítményre vonatkozó forgalombahozatali engedélyem érvényessége az állatgyógyászati készítményekről szóló rendelet alkalmazásának kezdőnapján vagy azt követően jár le?

Válasz:

Központilag engedélyezett állatgyógyászati készítmény esetében az Európai Gyógyszerügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) levélben értesítést küld a forgalombahozatali engedély érvényességének lejártáról. Az említett levélre adott válaszában Önnek meg kell erősítenie, hogy kéri-e, hogy az Ön által megszerzett forgalombahozatali engedély érvényességi ideje öt év elteltével korlátlan időre változzon. Pozitív válasz esetén a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a forgalombahozatali engedély érvényessége határozatlan időre szóljon. Ha Ön nemleges választ ad vagy nem válaszol az Ügynökség levelére, a forgalombahozatali engedély az ötéves érvényességi idő után automatikusan lejár.

Másik lehetőségként Ön a meglévő jogszabályok alapján – még az állatgyógyászati készítményekről szóló rendelet alkalmazásának kezdete előtt – kérelmezheti az engedély megújítását (4) (lásd a 2. kérdést).

Nemzeti szinten engedélyezett termékek esetében az illetékes nemzeti hatóságnál érdeklődhet a szükséges lépésekről.

2. kérdés:

Amennyiben az általam megszerzett forgalombahozatali engedély ötéves érvényességi ideje az állatgyógyászati készítményekről szóló rendelet alkalmazásának kezdőnapján vagy azt követően járna le, kérelmezhetem-e több mint hat hónappal a forgalombahozatali engedély lejárta előtt az állatgyógyászati készítményre vonatkozó forgalombahozatali engedély megújítását?

Válasz:

Igen, az illetékes hatósággal konzultálva Önnek lehetősége van arra, hogy ilyen esetben a 2001/82/EK irányelvnek, illetve a 726/2004/EK rendeletnek megfelelően kérelmezze a megújítást. Kérjük, vegye figyelembe, hogy a megújítás iránti kérelem jóváhagyásának 2022. január 28. előtt meg kell történnie, és hogy ilyen esetben értékelésre kerül sor.

3. kérdés:

Végez-e értékelést a Bizottság vagy az illetékes nemzeti hatóság azelőtt, hogy sor kerülne a forgalombahozatali engedélyről szóló határozat adminisztratív módosítására az érvényesség ötéves határidejének eltörlése érdekében?

Válasz:

Nem, az érvényességre vonatkozó ötéves határidő adminisztratív törlése esetén – vagyis abban az esetben, ha nem nyújtanak be megújítás iránti kérelmet – nem kerül sor értékelésre.

4. kérdés:

Mi történik, ha 2022. január 28-re még nem hoznak határozatot a 2001/82/EK irányelv, illetve a 726/2004/EK rendelet alapján benyújtott, forgalombahozatali engedély megújítására irányuló, folyamatban lévő kérelmemről?

Válasz:

A megújítási kérelmet az állatgyógyászati készítményekről szóló rendelet 151. cikkével összhangban értelemszerűen a 2001/82/EK irányelv vagy a 726/2004/EK rendelet alapján kell elbírálni, és a forgalombahozatali engedély az engedélyt megadó határozatban megállapított érvényességi idő lejártáig érvényben marad.

5. kérdés:

Mit kell tennem abban az esetben, ha az állatgyógyászati készítményre vonatkozó forgalombahozatali engedély már most határozatlan időre szól?

Válasz:

Forgalombahozatali engedélyének státusza változatlan marad, és nincs szükség további intézkedésre.

Csak központilag engedélyezett termékek esetében

6. kérdés:

Mi a teendő abban az esetben, ha a korlátlan érvényességet megállapító új határozat meghozatalára csak az ötéves érvényességi idő lejárta után kerül sor?

Válasz:

Ha Ön úgy nyilatkozik, hogy korlátlan időre szóló érvényességet kíván szerezni az állatgyógyászati készítményre vonatkozó forgalombahozatali engedély számára, az engedély gyakorlatilag a forgalombahozatali engedélyről szóló határozat módosításáig érvényben marad, ami által az érintett forgalombahozatali engedély korlátlan érvényességére vonatkozó jogi helyzet „szabályozottá” válik.

7. kérdés:

Mi történik olyan eljárások hiányában, amelyek szükségessé tennék az érintett állatgyógyászati készítményre vonatkozó határozatnak a forgalomba hozatali engedély lejárta előtt és az (EU) 2019/6 rendelet hatálybalépését követően történő módosítását?

Válasz:

Amennyiben belátható időn belül nem várhatók ilyen eljárások, a Bizottság a forgalombahozatali engedély lejártának napján vagy akörül határozatot hoz a forgalombahozatali engedély módosításáról. Amennyiben a Bizottság nem fogad el ilyen határozatot a forgalombahozatali engedély lejárta előtt, az engedély gyakorlatilag a forgalombahozatali engedélyről szóló határozat módosításáig érvényes marad, ami által az érintett forgalombahozatali engedély korlátlan érvényességére vonatkozó jogi helyzet „szabályozottá” válik.

8. kérdés:

Mi történik a forgalombahozatali engedéllyel, ha nem nyújtok be megújítási kérelmet, és nem válaszolok az Ügynökség levelére azzal kapcsolatban, hogy kérem-e, hogy a forgalombahozatali engedélyem érvényessége korlátlan időre szóljon?

Válasz:

A forgalombahozatali engedély érvényessége az aktuálisan meghatározott lejárati időpontban automatikusan megszűnik.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/82/EK irányelve (2001. november 6.) az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 1. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/6 rendelete (2018. december 11.) az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 4., 2019.1.7., 43. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 726/2004/EK rendelete az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó uniós eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról (HL L 136., 2004.4.30., 1. o.).

(4)  A megújítási kérelmet 2022. január 28. előtt jóvá kell hagyni.

---

| 2021.7.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/17

---

Eljárásindítás

(Ügyszám M.10078 — Cargotec/Konecranes)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2021/C 274/03)

2021. július 2-án/-én a Bizottság határozatot hozott, hogy eljárást indít a fent említett ügyben miután a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban a Bizottság komoly kételyeket állapított meg. Jelen eljárásindítás a vizsgálat második fázisát nyitja meg a bejelentett összefonódás tekintetében, azonban nincs kihatással az ügyben hozandó végső határozatra. A határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének (1) 6(1)(c). cikkén alapszik.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz az említett összefonódás kapcsán.

Annak érdekében, hogy az észrevételeket az eljárás során teljes értékűen figyelembe lehessen venni, ezen közlemény megjelenését követő 15. napon belül az észrevételeknek el kell jutniuk a Bizottsághoz. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton az alábbi hivatkozási M.10078 — Cargotec/Konecranes a következő címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet)

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.7.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/18

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2021. július 8.

(2021/C 274/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1838 |
| JPY | Japán yen | 129,91 |
| DKK | Dán korona | 7,4366 |
| GBP | Angol font | 0,86133 |
| SEK | Svéd korona | 10,1908 |
| CHF | Svájci frank | 1,0851 |
| ISK | Izlandi korona | 146,30 |
| NOK | Norvég korona | 10,4138 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,894 |
| HUF | Magyar forint | 358,57 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5504 |
| RON | Román lej | 4,9272 |
| TRY | Török líra | 10,2904 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5957 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4893 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,1967 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7048 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6020 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 361,34 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 17,0554 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,6832 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4913 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 280,56 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9501 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,347 |
| RUB | Orosz rubel | 89,0266 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,497 |
| BRL | Brazil real | 6,2463 |
| MXN | Mexikói peso | 23,7922 |
| INR | Indiai rúpia | 88,6073 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1838

JPY

Japán yen

129,91

DKK

Dán korona

7,4366

GBP

Angol font

0,86133

SEK

Svéd korona

10,1908

CHF

Svájci frank

1,0851

ISK

Izlandi korona

146,30

NOK

Norvég korona

10,4138

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,894

HUF

Magyar forint

358,57

PLN

Lengyel zloty

4,5504

RON

Román lej

4,9272

TRY

Török líra

10,2904

AUD

Ausztrál dollár

1,5957

CAD

Kanadai dollár

1,4893

HKD

Hongkongi dollár

9,1967

NZD

Új-zélandi dollár

1,7048

SGD

Szingapúri dollár

1,6020

KRW

Dél-Koreai won

1 361,34

ZAR

Dél-Afrikai rand

17,0554

CNY

Kínai renminbi

7,6832

HRK

Horvát kuna

7,4913

IDR

Indonéz rúpia

17 280,56

MYR

Maláj ringgit

4,9501

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,347

RUB

Orosz rubel

89,0266

THB

Thaiföldi baht

38,497

BRL

Brazil real

6,2463

MXN

Mexikói peso

23,7922

INR

Indiai rúpia

88,6073

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.7.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/19

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10345 — Equistone Partners Europe/CVG)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 274/05)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Equistone Partners Europe SAS (a továbbiakban: Equistone Partners Europe, Franciaország), |
| --- | --- |

—

Equistone Partners Europe SAS (a továbbiakban: Equistone Partners Europe, Franciaország),

| — | CVG SAS (a továbbiakban: CVG, Franciaország) és valamennyi leányvállalata. |
| --- | --- |

—

CVG SAS (a továbbiakban: CVG, Franciaország) és valamennyi leányvállalata.

Az Equistone Partners Europe az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást szerez a CVG egésze és annak leányvállalatai felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | az Equistone Partners Europe esetében: professzionális tőkebefektetési alapok kezelése, |
| --- | --- |

—

az Equistone Partners Europe esetében: professzionális tőkebefektetési alapok kezelése,

| — | a CVG esetében: gyermekeknek szánt termékek (konfekcióruházat, cipők, lakberendezés, gyermekápolás és játékok) értékesítése Verbaudet márkanév alatt. |
| --- | --- |

—

a CVG esetében: gyermekeknek szánt termékek (konfekcióruházat, cipők, lakberendezés, gyermekápolás és játékok) értékesítése Verbaudet márkanév alatt.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10345 — Equistone Partners Europe/CVG

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---