# Europeiska unionens C 343/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 343 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången26 augusti 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 343

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången26 augusti 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | III   Förberedande akter |
| | EUROPEISKA CENTRALBANKEN |
| 2021/C 343/01 | Europeiska centralbankens yttrande av den 4 juni 2021 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om digital operativ motståndskraft för finanssektorn (CON/2021/20) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

2021/C 343/01

Europeiska centralbankens yttrande av den 4 juni 2021 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om digital operativ motståndskraft för finanssektorn (CON/2021/20)

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 343/02 | Eurons växelkurs — 25 augusti 2021 | 14 |
| 2021/C 343/03 | Kommissionens beslut av den 4 augusti 2021 om inrättandet av en expertgrupp för teknisk rådgivning om ekologisk produktion | 15 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2021/C 343/04 | Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar | 23 |
| 2021/C 343/05 | Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar | 24 |
| 2021/C 343/06 | Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar | 25 |
| 2021/C 343/07 | Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar | 26 |
| 2021/C 343/08 | Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar | 27 |
| 2021/C 343/09 | Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar | 28 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 343/02

Eurons växelkurs — 25 augusti 2021

14

2021/C 343/03

Kommissionens beslut av den 4 augusti 2021 om inrättandet av en expertgrupp för teknisk rådgivning om ekologisk produktion

15

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2021/C 343/04

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

23

2021/C 343/05

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

24

2021/C 343/06

Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar

25

2021/C 343/07

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

26

2021/C 343/08

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

27

2021/C 343/09

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

28

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Efta-domstolen |
| 2021/C 343/10 | Talan väckt mot Eftas övervakningsmyndighet den 9 juli 2021 av SÝN hf. (Mål E-4/21) | 29 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 343/11 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 30 |
| 2021/C 343/12 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 38 |

V   Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

2021/C 343/10

Talan väckt mot Eftas övervakningsmyndighet den 9 juli 2021 av SÝN hf. (Mål E-4/21)

29

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2021/C 343/11

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

30

2021/C 343/12

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

38

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

| 26.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/1

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 4 juni 2021

om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om digital operativ motståndskraft för finanssektorn

(CON/2021/20)

(2021/C 343/01)

Inledning och rättslig grund

Den 22, 23 och 29 december 2020 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd respektive Europaparlamentet om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om digital operativ motståndskraft för finanssektorn och om ändring av förordningarna (EG) nr 1060/2009, (EU) nr 648/2012, (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 909/2014 (1) (nedan kallad förslaget till förordning) och förslaget till direktiv om ändring av direktiv 2006/43/EG, 2009/65/EG, 2009/138/EG, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 och (EU) 2016/2341 (2) (nedan kallat förslaget till ändringsdirektiv och, tillsammans med förslaget till förordning, förslagen till rättsakter).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslagen till rättsakter innehåller bestämmelser som berör ECB:s behörighetsområden, särskilt att utforma och genomföra den monetära politiken, främja väl fungerande betalningssystem, medverka till de behöriga myndigheternas smidiga genomförande av riktlinjerna för det finansiella systemets stabilitet samt ECB:s uppgifter i fråga om tillsyn över kreditinstitut i enlighet med artikel 127.2 första och fjärde strecksatsen och artikel 127.5 och 127.6 i fördraget. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

1.   Allmänna kommentarer

| 1.1 | ECB välkomnar förslaget till förordning som syftar till att öka finanssektorns cybersäkerhet och operativa motståndskraft. ECB välkomnar särskilt att förslaget till förordning syftar till att undanröja hinder för upprättandet av den inre marknaden för finansiella tjänster och förbättra dess funktion genom att se till att de tillämpliga bestämmelserna för riskhantering, rapportering, testning inom IKT-området och IKT-risker i samband med tredje parter är harmoniserade. Vidare välkomnar ECB att förslaget till förordning syftar till att rationalisera och harmonisera överlappande lagstadgade krav eller tillsynsförväntningar som finansiella enheter för närvarande omfattas av enligt unionsrätten. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vad gäller finansiella enheter som har identifierats som leverantörer av samhällsviktiga tjänster (3) förstår ECB det som att förslaget till förordning utgör sektorsspecifik lagstiftning (lex specialis) i den mening som avses i artikel 1.7 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 (4) (nedan kallat direktivet om nätverks- och informationssystem); detta innebär att kraven enligt förslaget till förordning i princip ska ha företräde framför direktivet om nätverks- och informationssystem. I praktiken ska finansiella enheter som har identifierats som leverantörer av samhällsviktiga tjänster (5) bland annat rapportera incidenter enligt förslaget till förordning och inte enligt direktivet om nätverks- och informationssystem. ECB välkomnar att finansiella enheter omfattas av färre potentiella överlappande krav i fråga om incidentrapportering, men samspelet mellan förslaget till förordning och direktivet om nätverks- och informationssystem bör övervägas ytterligare. Enligt förslaget till förordning kan t.ex. en tredjepartsleverantör av IKT-tjänster (6) omfattas av rekommendationer som har utfärdats av den ledande tillsynsmyndigheten (7). Samtidigt kan samma tredjepartsleverantör av IKT-tjänster klassificeras som leverantör av samhällsviktiga tjänster enligt direktivet om nätverks- och informationssystem och omfattas av bindande instruktioner som har utfärdats av den behöriga myndigheten (8). Detta kan innebära att tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster omfattas av motstridiga rekommendationer utfärdade enligt förslaget till förordning och bindande instruktioner utfärdade enligt direktivet om nätverks- och informationssystem. ECB föreslår att unionens lagstiftande organ ytterligare ska överväga om det förekommer inkonsekvenser mellan förslaget till förordning och direktivet om nätverks- och informationssystem som kan motverka harmoniseringen och minskningen av överlappande och motstridiga krav för finansiella enheter. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Som ECB tolkar förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, och om upphävande av direktiv (EU) 2016/1148 (9) (nedan kallat förslaget till det andra direktivet om nätverks- och informationssystem) kommer ”tillbud” (10) att omfattas av rapporteringskrav (11). I skäl 39 i förslaget till det andra direktivet om nätverks- och informationssystem hänvisas visserligen till innebörden av termen ”tillbud”, men det är oklart om avsikten är att kräva att tillbud ska rapporteras av de finansiella enheter som anges i artikel 2 i förslaget till förordning. I detta avseende, och med tanke på att tillbud kan identifieras först sedan de har inträffat, skulle ECB välkomna att bli underrättad om betydande tillbud i rimlig tid, så som för närvarande är fallet för cyberincidenter. ECB föreslår en ökad samordning mellan förslaget till förordning och förslaget till det andra direktivet om nätverks- och informationssystem, så att det klargörs exakt vilka uppgifter som varje finansiell enhet ska rapportera enligt dessa separata, men sammanhängande unionsrättsakter. Samtidigt skulle ”tillbud” behöva definieras och bestämmelser som klargör deras betydelse behöva utarbetas. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB välkomnar att finansiella enheter uppmuntras till frivilligt utbyte av underrättelser om cyberhot i syfte att förbättra och stärka sin ställning i fråga om cyberresiliens. ECB har för egen del bistått med det marknadsdrivna initiativet för informationsutbyte av underrättelser om cyberhot (CIISI-EU) och har tillhandahållit allmänt tillgängliga modeller för hur ett sådant initiativ kan byggas upp och främjas (12). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ECB stöder de behöriga myndigheternas samarbete i fråga om förslaget till förordning samt de europeiska tillsynsmyndigheterna och enheterna för hantering av IT-säkerhetsincidenter (Computer Security Incident Response Teams, CSIRT-enheter) (13). Det är viktigt att utbyta information för att säkerställa unionens operativa motståndskraft, eftersom myndigheternas informationsutbyte och samarbete kan bidra till att förhindra IT-attacker och bidra till att minska spridningen av IKT-hot. Det bör eftersträvas att det råder en samsyn kring IKT-relaterade risker och säkerställas att dessa risker bedöms på ett enhetligt sätt i hela EU. Det är ytterst viktigt att de behöriga myndigheterna utbyter information med den gemensamma kontaktpunkten (14) och de nationella CSIRT-enheterna (15) enbart om det finns tydligt fastställda mekanismer för klassificering och informationsutbyte samt lämpliga skyddsåtgärder för att säkerställa konfidentialitet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Slutligen skulle ECB välkomna att det införs regler om personuppgifter och datalagring i enlighet med förslaget till förordning. Lagringsperiodens längd bör fastställas med hänsyn till de behöriga myndigheternas utredning, kontroll, begäran om information, kommunikation, offentliggörande, utvärdering, verifiering, bedömning och utarbetande av övervaknings- eller tillsynsplaner som de kan behöva utföra som del av sina förpliktelser och skyldigheter enligt förslaget till förordning. I detta avseende skulle en lagringsperiod på 15 år vara lämplig. Denna datalagringsperiod skulle kunna förkortas eller förlängas, beroende på omständigheterna. I detta avseende föreslår ECB att unionens lagstiftande organ även ska beakta principen om uppgiftsminimering samt behandling för arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål (16) när de utarbetar den relevanta bestämmelsen om personuppgifter och datalagring. |
| --- | --- |

1.6

2.   Specifika kommentarer om tillsyn samt clearing och avveckling av värdepapper

2.1   ECBS och Eurosystemets tillsynsbefogenheter

| 2.1.1 | I fördraget och stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken. (nedan kallad ECBS-stadgan) föreskrivs att Eurosystemet ska övervaka clearing- och betalningssystemen, vilket är nära kopplat till dess grundläggande penningpolitiska uppgifter. Av artikel 127.2 fjärde strecksatsen i fördraget samt artikel 3.1 i ECBS-stadgan framgår att en annan grundläggande uppgift för Europeiska centralbankssystemet (ECBS) är att främja väl fungerande betalningssystem. När denna grundläggande uppgift utförs får ECB och de nationella centralbankerna ställa anordningar till förfogande och ECB får utfärda förordningar för att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem inom unionen och i förbindelser med tredje land (17). I enlighet med sin övervakande roll antog ECB Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 795/2014 (ECB/2014/28) (nedan kallad SIPS-förordningen) (18). Genom SIPS-förordningen genomförs, i föreskrivande form, de principer för finansmarknadens infrastrukturer som upprättades i april 2012 av kommittén för betalnings- och avvecklingssystem (PSSC) och International Organization of Securities Commissions (Iosco) (19). Dessa principer är rättsligt bindande och omfattar systemviktiga betalningssystem såväl för större betalningar som för massbetalningar, oavsett om de utförs av en nationell centralbank i Eurosystemet eller av en privat enhet. I Eurosystemets tillsynsram (20) anges att betalningsinstrument utgör en ”integrerad del av betalningssystemen” och de inkluderas därmed i tillsynen. Tillsynsramen för betalningsinstrument genomgår för närvarande en översyn (21). Enligt denna ram definieras ett betalningsinstrument (t.ex. ett kort, en överföring, en autogirering, en överföring av elektroniska pengar och en digital betalningstoken (22)) som personlig(a) anordning(ar) och/eller rutiner som betaltjänstanvändaren och betaltjänstleverantören har träffat avtal om och som används av betaltjänstanvändaren för att initiera en betalningsorder (23). |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Mot denna bakgrund välkomnar ECB att systemoperatörer enligt definitionen i artikel 2 p i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG (24), betalningssystem (även de som drivs av centralbanker), betalningsordningar och betalningsarrangemang undantas från tillämpningsområdet för förslaget till förordning, med tanke på tillämpningen av ovannämnda tillsynsram. Av dessa skäl bör ECBS behörigheter enligt fördraget och Eurosystemets behörigheter enligt SIPS-förordningen tydligt anges i skälen och i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | På samma sätt välkomnar ECB att de tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster som omfattas av tillsynsmekanismer som har inrättats till stöd för uppgifter som avses i artikel 127.2 i fördraget (25) enligt förslaget till förordning ska undantas från tillsynsramen. I samband med detta skulle ECB vilja understryka att centralbanker inom ECBS som agerar i egenskap av monetära myndigheter (26) och Eurosystemet när det tillhandahåller tjänster via Target2, Target2-Securites (T2S) (27) och Target Instant Payment Settlement (TIPS) (28) inte ingår i tillämpningsområdet för förslaget till förordning och inte heller kan anses utgöra tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster, vilket innebär att de skulle kunna klassificeras som kritiska tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster vad gäller förslaget till förordning. Eurosystemet utövar tillsyn över T2S i samband med sitt uppdrag att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem. Esma har vidare klargjort att T2S inte är en kritisk tjänsteleverantör (29) i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 (30) (nedan kallad förordningen om värdepapperscentraler). För T2S säkerställs organisatorisk och operativ säkerhet, effektivitet och motståndskraft inte genom förordningen om värdepapperscentraler utan genom den tillämpliga rättsliga, regleringstekniska och operativa ramen samt överenskomna styrningsarrangemang eller T2S. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Eurosystemets tillsynsram (31) omfattar dessutom kritiska tjänsteleverantörer såsom Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT). SWIFT är ett aktiebolag med säte i Belgien som erbjuder säkra meddelandetjänster internationellt. Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique är ledande tillsynsmyndighet för SWIFT och utövar enligt en samarbetsöverenskommelse tillsyn över SWIFT i samarbete med andra centralbanker i G10-länderna, inbegripet ECB. G10-ländernas tillsynsmyndigheter är införstådda med att tillsynsfokus ska ligga på SWIFT:s operativa risk, eftersom detta bedöms vara den riskkategori som i första hand skulle kunna leda till att SWIFT utgör en systemrisk för det finansiella systemet i unionen. I detta avseende har den gemensamma tillsynsgruppen för SWIFT utarbetat en uppsättning principer och förväntningar på hög nivå i fråga om SWIFT, t.ex. riskidentifiering och riskhantering, informationens säkerhet, tillförlitlighet och motståndskraft samt teknikplanering och användarkommunikation. G10-ländernas tillsynsmyndigheter förväntar sig att SWIFT ska följa Guidance on cyber resilience (32) (ej översatt till svenska) från kommittén för betalnings- och marknadsinfrastruktur (CPMI) och styrelsen för International Organization of Securities Commissions (Iosco) samt andra internationella IKT-säkerhetsstandarder som sammantaget överträffar de krav som anges i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Om SWIFT och eventuellt andra tjänsteleverantörer som omfattas av Eurosystemets tillsynsram skulle tillhandahålla tjänster som inte omfattas av artikel 127.2 i fördraget, är det inte säkert att de skulle omfattas av förslaget till förordning i egenskap av tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster. ECB är därför mycket positiv till att tjänsteleverantörer som redan omfattas av Eurosystemets tillsynsram, vilket bland annat inkluderar SWIFT, utesluts från tillsynsramens tillämpningsområde enligt förslaget till förordning. |
| --- | --- |

2.1.5

2.2   ECBS befogenheter vad gäller avveckling av värdepapper

| 2.2.1 | Värdepapperscentraler är noga reglerad finansmarknadsinfrastruktur som övervakas av olika myndigheter i enlighet med förordningen om värdepapperscentraler, som uppställer krav för avvecklingen av finansiella instrument samt regler för värdepapperscentralers organisation och uppförande. Värdepapperscentralerna bör dessutom beakta CPMI-Ioscos Guidance on cyber resilience (ej översatt till svenska) som har operationaliserats genom Cyber resilience oversight expectations for financial market infrastructures (december 2018) (33) . Utöver de tillsynsbefogenheter som tilldelats de nationella behöriga myndigheterna enligt förordningen om värdepapperscentraler, agerar ECBS-medlemmarna som ”relevanta myndigheter”, i sin egenskap av övervakningsmyndighet för värdepappersavvecklingssystem som drivs av värdepapperscentraler, som centralbanker ger ut de mest relevanta valutorna i vilka avveckling sker och som centralbanker i vars räkenskaper kontantdelen av transaktionerna avvecklas (34). I detta hänseende anges i skäl 8 i förordningen om värdepapperscentraler att den förordningen inte påverkar ECB:s och de nationella centralbankernas ansvar att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem inom unionen och i förbindelser med andra länder. I skäl 8 anges också att förordningen om värdepapperscentraler inte bör hindra ECBS-medlemmarna från att få tillgång till information som är relevant för utförandet av deras uppgifter (35), inbegripet tillsyn över värdepapperscentraler och annan finansmarknadsinfrastruktur (36). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | ECBS-medlemmarna fungerar dessutom ofta som avvecklingsagenter för kontantdelen av värdepapperstransaktioner och Eurosystemet erbjuder avvecklingstjänster via T2S till värdepapperscentraler. Eurosystemets övervakning av T2S är kopplad till dess uppdrag att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem, medan de behöriga och relevanta myndigheterna för värdepapperscentraler strävar efter att säkerställa att de fungerar smidigt, att avvecklingen är säker och effektiv samt att finansmarknaderna inom respektive jurisdiktioner fungerar väl. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Enligt förslaget till förordning (37) ska centralbankerna i ECBS inte vara med och utarbeta tekniska standarder där IKT-risker specificeras. I förslaget till förordning (38) anges också att relevanta myndigheter inte ska underrättas om IKT-relaterade incidenter. En centralbank i ECBS bör involveras i motsvarande utsträckning som för närvarande sker enligt förordningen om värdepapperscentraler och de relevanta myndigheterna bör underrättas om IKT-relaterade incidenter. Eurosystemet är relevant myndighet för alla värdepapperscentraler i euroområdet samt för flera andra värdepapperscentraler i EU. Centralbankerna i ECBS skulle behöva bli underrättade om IKT-relaterade incidenter som är relevanta för utförandet av deras uppgifter, inklusive tillsyn över värdepapperscentraler och annan finansmarknadsinfrastruktur. Värdepapperscentralerna exponeras mot risker, däribland IKT-risker, som kan utgöra hota välfungerande värdepapperscentraler. IKT-risker är därför viktiga för de relevanta myndigheterna, som bör få en fullständig och detaljerad översikt över dessa risker för att kunna bedöma dem och påverka värdepapperscentralernas riskhanteringsstrategi. Kraven för IKT-risker bör inte vara mindre restriktiva i förslaget till förordning än vad de är i förordningen om värdepapperscentraler och aktuella tekniska tillsynsstandarder inom detta område. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Unionens lagstiftande organ bör dessutom klargöra samspelet mellan förslaget till förordning (39) och de tekniska tillsynsstandarder som kompletterar förordningen om värdepapperscentraler. Det är framför allt oklart om en värdepapperscentral ska undantas från skyldigheten att ha ett sekundärt driftställe om dess tredjepartsleverantör av IKT-tjänster har ett sådant driftställe (40). Om värdepapperscentraler undantas från skyldigheten att ha ett sekundärt driftställe, blir det oklart vilket rättsligt värde ett sådant krav skulle ha. I förslaget till förordning (41) hänvisas också till ett mål för återställningstid samt till punktmål för återställning för varje funktion (42), medan det i relevanta tekniska tillsynsstandarder görs åtskillnad mellan kritiska funktioner (43) och kritisk verksamhet (44) vad gäller den återställningstid som fastställts för värdepapperscentralernas kritiska verksamhet. Här behöver unionens lagstiftande organ ytterligare förtydliga och överväga samspelet mellan förslaget till förordning och de tekniska tillsynsstandarder som kompletterar förordningen om värdepapperscentraler för att avvärja risken för motstridiga krav. Slutligen bör det förtydligas att de undantag som enligt förordningen om värdepapperscentraler ska gälla för värdepapperscentraler som drivs av vissa offentliga organ (45) ska utökas enligt förslaget till förordning. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   ECBS befogenheter vad gäller clearing av värdepapper

| 2.3.1 | ECBS centralbanker har anförtrotts tillsynsbefogenheter vad gäller centrala motparter. I detta avseende samarbetar Eurosystemets nationella centralbanker ofta med de relevanta nationella behöriga myndigheterna i de centrala motparternas övervakande funktioner och tillsynsfunktioner och deltar i respektive central motparts kollegium, som har upprättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (46) (nedan kallad Emir-förordningen). De relevanta medlemmarna i Eurosystemet (47) deltar i Emir-kollegier i sin tillsynsfunktion och företräder Eurosystemet i egenskap av utgivande centralbank för centrala motparter där euron är en av de valutor som är mest relevanta för clearade finansiella instrument (samt för centrala motparter utanför euroområdet som clearar en betydande del av de finansiella instrumenten i euro). ECB är utgivande centralbank för centrala motparter utanför euroområdet. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Enligt förslaget till förordning (48) ska centralbankerna i ECBS inte vara med och utarbeta tekniska standarder där IKT-risker specificeras. Förslaget till förordning (49) innehåller inte heller några hänvisningar till Emir-förordningens krav på ett mål för återställningstid samt till punktmål för återställning för varje funktion (50). Det föreslagna regelverkets krav avseende IKT-risker bör inte vara mindre restriktiva än de nuvarande kraven. Det är därför viktigt att fastställa tydliga mål för återställningstid och punktmål för att ha en sund ram för kontinuitetshantering. Särskilda mål för återställningstid och punktmål ska upprätthållas även enligt CPMI-Ioscos Principles for Financial Market Infrastructures (51). Emir-förordningens nuvarande bestämmelse bör bibehållas och förslaget till förordning anpassas. Centralbankerna i ECBS bör vara delaktiga i arbetet med att ta fram sekundärlagstiftning, och unionens lagstiftande organ bör ytterligare förtydliga och överväga samspelet mellan förslaget till förordning och de kompletterande tekniska tillsynsstandarderna för att avvärja risken för motstridiga eller överlappande krav. |
| --- | --- |

2.3.2

3.   Specifika kommentarer om tillsynsaspekter

| 3.1 | Genom rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (52) (nedan kallad SSM-förordningen) tilldelas ECB specifika tillsynsuppgifter för kreditinstitut inom euroområdet och görs ansvarig för att den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) fungerar på ett effektivt och enhetligt sätt. Inom ramen för detta fördelas tillsynsuppgifterna mellan ECB och de deltagande nationella behöriga myndigheterna. Framför allt har ECB till uppgift att tilldela och återkalla auktorisationer för samtliga kreditinstitut. ECB har bland annat också till uppgift att säkerställa efterlevnad av relevant unionslagstiftning som föreskriver tillsynskrav för kreditinstitut, inbegripet kravet att ha robust företagsstyrning, såsom sunda riskhanteringsprocesser och interna kontrollmekanismer (53). För detta ändamål ges ECB alla tillsynsbefogenheter att ingripa i institutens verksamhet som den behöver för att utföra sina uppgifter. ECB och de relevanta nationella behöriga myndigheterna är sålunda behöriga myndigheter som utövar särskilda tillsynsbefogenheter enligt Europaparlamentets och rådets förordning 2013/575/EU (54) (nedan kallad kapitalkravsförordningen) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (55) (nedan kallat kapitalkravsdirektivet). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I förslaget till förordning anges att det enhetliga regelverket och tillsynssystemet bör vidareutvecklas så att det omfattar digital operativ motståndskraft och IKT-säkerhet, genom att mandaten utökas för de finansiella tillsynsmyndigheter som har i uppdrag att övervaka och skydda den finansiella stabiliteten och marknadsintegriteten (56). Syftet är att främja en heltäckande IKT-ram eller ram för operativa risker genom harmonisering av viktiga krav på digital operativ motståndskraft för alla finansiella enheter (57). Förslaget till förordning syftar först och främst till att konsolidera och uppgradera de IKT-riskkrav som hittills har behandlats separat i olika unionsrättsakter (58). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | IKT-riskkraven för den finansiella sektorn är för närvarande utspridda över ett antal olika unionsrättsakter, däribland kapitalkravsdirektivet, och icke-bindande instrument (t.ex. EBA:s riktlinjer) och är heterogena och ibland ofullständiga. I vissa fall har IKT-risken enbart tagits upp implicit, som en del av operativ risk, och i andra fall har den inte tagits upp alls. Det bör åtgärdas genom att förslaget till förordning och dessa rättsakter samordnas. Förslaget till ändringsdirektiv innehåller ett antal förslag till ändringar som förefaller nödvändiga för att öka rättssäkerheten och konsekvensen när de olika kraven på digital operativ motståndskraft ska tillämpas. I de ändringar av kapitalkravsdirektivet som nu har lagts fram i förslaget till ändringsdirektiv (59) hänvisas dock enbart till bestämmelser om beredskaps- och kontinuitetsplaner (60), då de enligt uppgift utgör en implicit grund för IKT-riskhantering. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Enligt förslaget till förordning (61) ska finansiella enheter, inbegripet kreditinstitut, ha interna styrnings- och kontrollramar som säkerställer en effektiv och ansvarsfull hantering av alla IKT-risker. I förslaget till förordning (62) fastställs hur de angivna kraven ska tillämpas på individuell och konsoliderad nivå, men utan tillräcklig samordning med den sektorsspecifika lagstiftning som det hänvisas till. I förslaget till förordning (63) anges slutligen att utan att detta påverkar tillämpningen av de bestämmelser om tillsynsramen för kritiska tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster som avses i förslaget till förordning (64), ska efterlevnaden av de skyldigheter som fastställs i förslaget vad gäller kreditinstitut säkerställas av den behöriga myndighet som har utsetts i enlighet med artikel 4 i kapitalkravsdirektivet, utan att det påverkar de särskilda uppgifter som ECB tilldelas genom SSM-förordningen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Mot bakgrund av ovanstående tolkar ECB det som att syftet med förslaget till förordning vad gäller kreditinstitut, med undantag för de bestämmelser i förslaget till förordning som avser tillsynsramen för kritiska tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster (65), är att föreskriva en tillsynsorienterad intern styrningsram för IKT-riskhantering som kommer att integreras i den allmänna interna styrningsramen enligt kapitalkravsdirektivet. Med tanke på det föreslagna regelverkets tillsynsfokus kommer de behöriga myndigheter som har tillsynsansvar för efterlevnaden av de skyldigheter som fastställs i det föreslagna regelverket, inbegripet ECB, att vara de myndigheter som ansvarar för banktillsyn enligt SSM-förordningen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Unionens lagstiftande organ kan därför vilja överväga följande förslag för att få ökad tydlighet och samordning mellan förslaget till förordning och kapitalkravsdirektivet. För det första: kraven i förslaget till förordning kan bedömas vara av explicit tillsynskaraktär, vilket bland annat har skett i förordningen om värdepapperscentraler (66). För det andra: lydelsen i skälen i förslaget till ändringsdirektiv (67) skulle kunna föranleda en utvidgad tolkning, eftersom kraven i förslaget till förordning täcker in mer än enbart beredskaps- och kontinuitetsplaner. IKT-riskhanteringsåtgärder faller totalt sett under det mer allmänna tillämpningsområdet för en robust företagsstyrning enligt artikel 74 i kapitalkravsdirektivet (68). För det tredje: förslaget till förordning (69) bör ändras så att det i skälen erinras om ECB:s behörighet i fråga om tillsyn över kreditinstitut enligt fördraget och SSM-förordningen. För det fjärde: hänvisningen till tillämpning av krav fastställda på individuell och konsoliderad nivå (70) bör ses över med tanke på att undergruppsnivå och konsoliderad nivå inte definieras i förslaget till förordning, och vissa typer av förmedlare inte omfattas av konsoliderad tillsyn enligt den relevanta lagstiftningen (t.ex. betalningsinstitut). Tillämpningsnivån för de krav som anges i förslaget till förordning bör dessutom grundas enbart på den lagstiftning som gäller för respektive kategori av finansiell enhet. Vad gäller kreditinstitut finns ett tydligt samband mellan kapitalkravsdirektivet och förslaget till förordning, och de krav som anges i förslaget till förordning skulle därmed tillämpas automatiskt på individuell nivå, undergruppsnivå eller konsoliderad nivå (71), beroende på situationen. Unionens lagstiftande organ skulle slutligen kunna överväga att tillhandahålla övergångsbestämmelser för att hantera perioden från det att förslaget till förordning träder i kraft till dess att de tekniska tillsynsstandarderna gör det, med tanke på att vissa förmedlare, däribland kreditinstitut, redan omfattas av IKT-riskregler som gäller för vissa sektorer och som är mer ingående än de allmänna bestämmelserna i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ECB har enligt SSM-förordningen anförtrotts uppgiften att säkerställa kreditinstitutens efterlevnad av unionslagstiftningens krav på att kreditinstitut ska ha effektiva riskhanteringsprocesser och interna kontrollmekanismer (72). Detta innebär att ECB ska se till att kreditinstitut tillämpar riktlinjer och processer för att utvärdera och hantera sin exponering för operativ risk, även i fråga om modellrisk, samt för att täcka extrema händelser med stor inverkan på institutets verksamhet. Kreditinstitut ska ange vad som utgör operativ risk vid tillämpningen av dessa riktlinjer och processer (73). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | I juli 2017 antog ECB-rådet SSM-ramverket för rapportering av cyberincidenter (nedan kallat ramverket), utifrån ett utkast till förslag från tillsynsnämnden i enlighet med artiklarna 26.8 och 6.2 i SSM-förordningen och artikel 21.1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17) (74). Ramverket omfattar en bindande informationsbegäran (enskilda beslut riktade till kreditinstitut) och/eller rapportering på grundval av artikel 10 i SSM-förordningen (75). Vissa länder har redan en process för incidentrapportering med krav på att kreditinstitut ska rapportera alla betydande cyberincidenter till sina nationella behöriga myndigheter. I dessa länder kommer betydande kreditinstitut att fortsätta rapportera incidenter till de nationella behöriga myndigheterna, som därefter rapporterar vidare till ECB för dessa enheter under tillsyn. Ovannämnda beslut riktas därför även till dessa nationella myndigheter för att med stöd av ramverket vidarebefordra denna information till ECB. ECB stöder unionens lagstiftande organ i deras strävan att främja harmonisering och rationalisering, bland annat vad gäller regler och skyldigheter avseende kreditinstitutens incidentrapportering. ECB är därför beredd att vid behov ändra (och eventuellt upphäva) ramverket, inför ett slutligt antagande av förslaget till förordning. |
| --- | --- |

3.8

4.   Specifika kommentarer om IKT-riskhantering, incidentrapportering, testning av operativ motståndskraft samt IKT-tredjepartsrisk

4.1   IKT-riskhantering

| 4.1.1 | ECB välkomnar att det enligt förslaget till förordning ska införas en stabil och heltäckande IKT-riskhanteringsram som omfattar CPMI-IOSCO:s Guidance on cyber resilience och som i hög grad är i linje med bästa praxis, inklusive Eurosystemets Cyber Resilience Oversight Expectations for FMIs. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ECB stöder tanken att finansiella enheter ska göra en riskbedömning vid varje ”större förändring” av nätverks- och informationssystemets infrastruktur (76). Förslaget till förordning innehåller dock ingen definition av ”större förändring”, vilket ger de finansiella enheter ett oönskat utrymme att göra olika tolkningar, vilket i förlängningen skulle kunna försvåra harmoniseringsmålen med förslaget till förordning. För rättssäkerhetens skull kan unionens lagstiftande organ vilja överväga att införa en definition av ”större förändring” i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ECB stöder i princip tanken att andra finansiella enheter än mikroföretag ska rapportera relevanta kostnader och förluster som orsakas av IKT-avbrott och IKT-relaterade incidenter till de behöriga myndigheterna (77). Men för att säkerställa systemets övergripande effektivitet och undvika alltför många rapporter för behöriga myndigheter och finansiella enheter kan det vara en idé för unionens lagstiftande organ att införa relevanta tröskelvärden, eventuellt av kvantitativ art. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | ECB ser det som fullt möjligt att de finansiella enheterna, efter godkännande av behöriga myndigheter, får delegera uppgiften att kontrollera efterlevnaden av IKT-riskhanteringskraven till koncerninterna eller externa företag (78). Samtidigt är det viktigt att unionens lagstiftande organ förtydligar hur de behöriga myndigheternas godkännande skulle beviljas i de fall då en finansiell enhet har flera behöriga myndigheter. Detta skulle kunna inträffa om en finansiell enhet är ett kreditinstitut, en leverantör av tjänster för kryptotillgångar och/eller en betaltjänstleverantör. Vad gäller den identifiering och klassificering som finansiella enheter ska utföra enligt förslaget till förordning (79) anser ECB slutligen att förslaget till förordning även bör omfatta ett krav på att finansiella enheter ska beakta tillgångars kritikalitet (dvs. om de stöder kritiska funktioner) när tillgångar klassificeras. |
| --- | --- |

4.1.4

4.2   Incidentrapportering

| 4.2.1 | ECB välkomnar att förslaget till förordning syftar till att harmonisera förutsättningarna för rapportering av IKT-incidenter inom unionen samt att arbeta för en centraliserad rapportering av större IKT-relaterade incidenter (80). Om det införs harmoniserade regler för att rapportera större IKT-relaterade incidenter (81) till relevanta behöriga myndigheter, skulle detta i princip innebära att rapporteringsbördan rationaliseras och harmoniseras för finansiella enheter, inbegripet kreditinstitut. Behöriga myndigheter skulle gynnas av att tillämpningsområdet för incidenter utökas och omfattar mer än de cyberrelaterade incidenter som för närvarande täcks av det befintliga regelverket (82). Ett framtida antagande av förslaget till förordning skulle innebära att befintliga regelverk, däribland SSM-ramverket för rapportering av cyberincidenter, skulle behöva ses över och eventuellt upphävas. Men om alla regelverk ska rationaliseras och samordnas fullt ut är det helt avgörande att tillämpningsområdet för incidentrapporteringsbestämmelserna i förslaget till förordning, inbegripet samtliga relevanta definitioner, tröskelvärden och rapporteringsparametrar, är helt i linje med relevanta regelverk. Det är framför allt av yttersta vikt att säkerställa att förslaget till förordning är i linje med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 (83) (nedan kallat PSD2) och EBA:s riktlinjer för rapportering vid allvarliga incidenter (nedan kallat EBA:s riktlinjer). Förslaget till ändringsdirektiv (84) innehåller ändringar till PSD2 vad gäller avgränsningen av incidentrapporteringen mellan förslaget till förordning och PSD2. Dessa ändringar skulle främst påverka betaltjänstleverantörer, som även kan vara auktoriserade som kreditinstitut, samt behöriga myndigheter. Det finns en otydlighet när det gäller incidentrapporteringsprocessen samt en potentiell överlappning mellan vissa av de incidenter som behöver rapporteras enligt både förslaget till förordning och EBA:s riktlinjer. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Med de rapporteringsprocesser för större incidenter som anges i förslaget till förordning (85), PSD2 och motsvarande EBA-riktlinjer skulle betaltjänstleverantörer behöva lämna en incidentrapport till respektive behörig myndighet så snart incidenten har klassificerats. I de första rapporterna anges nämligen inte incidentens art, orsak eller vilket funktionsområde som påverkas av incidenten och detta är något betaltjänstleverantörer kanske kan fastställa först längre fram, när det finns mer ingående information om incidenten. Detta innebär att de första incidentrapporterna kan lämnas både enligt förslaget till förordning och EBA:s riktlinjer. Betaltjänstleverantörer kan också välja en enda rapporteringsram och korrigera sina inlämnade rapporter längre fram. Samma osäkerhet (t.ex. vad gäller grundorsaken till en incident) kan även förekomma i del- och slutrapporter. Även detta skulle kunna innebära att rapporter lämnas in parallellt till de myndigheter som är behöriga enligt förslaget till förordning respektive PSD2. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Vissa incidenter som kan klassificeras som IKT-relaterade incidenter kan även påverka andra områden och skulle därmed behöva rapporteras enligt EBA:s riktlinjer. Detta kan t.ex. förekomma om en incident har påverkan i ett IKT-perspektiv, men samtidigt har direkt påverkan på tillhandahållandet av betalningstjänster och/eller har påverkat funktionsområden eller kanaler som inte omfattar IKT. I vissa fall är det kanske inte heller möjligt att skilja mellan operativa och IKT-relaterade incidenter. Enligt förslaget till förordning skulle dessutom en finansiell enhet som är både betydande kreditinstitut och betaltjänstleverantör behöva rapportera samma IKT-relaterade incident två gånger, eftersom enheten omfattas av två behöriga myndigheter. Mot denna bakgrund behöver förslaget till förordning förtydligas när det gäller hur samspelet mellan PSD2 och EBA:s riktlinjer är tänkt att fungera i praktiken. För en harmonisering och rationalisering av rapporteringskraven är det framför allt viktigt att unionens lagstiftande organ beaktar de frågor som ännu kvarstår vad gäller dubbelrapportering samt att det förtydligas om förslaget till förordning respektive PSD2 och EBA:s riktlinjer kommer att existera parallellt eller om det ska finnas en enda uppsättning incidentrapporteringskrav. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4. | I förslaget till förordning införs kravet att behöriga myndigheter (86) ska bekräfta mottagandet av anmälan när de har mottagit en rapport och så snart som möjligt lämna all nödvändig återkoppling eller vägledning till den finansiella enheten, särskilt för att diskutera avhjälpande åtgärder på enhetsnivå eller sätt att minimera de negativa effekterna inom alla olika sektorer. Detta skulle innebära att de behöriga myndigheterna är aktivt delaktiga i arbetet med att hantera och avhjälpa incidenter samtidigt som de bedömer hur en enhet under tillsyn har hanterat kritiska incidenter. ECB understryker att det klart och tydligt bör anges att det uteslutande är den finansiella enheten som har ansvar och ägarskap för avhjälpandet och konsekvenserna av en incident. ECB skulle därför föreslå att återkopplingen och vägledningen begränsas till tillsyn på hög nivå. För att kunna ge mer omfattande återkoppling skulle det behövas en kategori av specialister med mycket ingående teknisk kunskap som kanske normalt inte ingår i tillsynsmyndigheternas rekryteringsbas. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3   Testning av digital operativ motståndskraft

| 4.3.1 | ECB välkomnar kraven i förslaget till förordning (87) om att alla finansiella enheter ska testa sin digitala operativa motståndskraft samt att alla institut behöver ha ett eget testningsprogram Förslaget till förordning (88) innehåller en beskrivning av olika kategorier av tester som ska vara vägledande för de finansiella enheterna. Det är inte helt uppenbart vilken kategori av tester det handlar om och vissa tester, t.ex. kompatibilitetstester, frågeformulär eller scenariobaserade tester, kan dessutom tolkas på olika sätt av europeiska tillsynsmyndigheter, behöriga myndigheter eller finansiella enheter. Det finns dessutom ingen vägledning om hur ofta varje test ska genomföras. Ett tänkbart tillvägagångssätt skulle kunna vara att generiska testningskrav anges i förslaget till förordning, medan olika typer av tester beskrivs mer ingående i tekniska tillsyns- och genomförandestandarder. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Hotstyrd penetrationstestning (threat-led penetration testing, TLPT) är ett kraftfullt verktyg för att testa säkerhetsförsvar och beredskap. ECB uppmuntrar därför finansiella enheter att använda TLPT. Med detta verktyg testas inte enbart tekniska åtgärder, utan även personal och processer. Resultaten från dessa tester kan leda till att den högsta ledningen på de testade enheterna blir betydligt mer säkerhetsmedveten. Det europeiska ramverket för hotunderrättelsebaserade, etiska red teaming-insatser (European Framework for Threat Intelligence Based Ethical Red-teaming (TIBER-EU) (89) och andra TLPT-verktyg utanför unionen är de instrument som enheter i första hand kan använda för att på egen hand bedöma, testa, träna och stärka sin ställning och försvarsförmåga i fråga om cyberresiliens. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | I de flesta medlemsstater där TIBER-EU har införts är övervakande myndigheter och tillsynsmyndigheter inte aktivt delaktiga i arbetet med att genomföra ett lokalanpassat TIBER-XX-program, och TIBER-cyberteamet (TCT) agerar nästan alltid oberoende i förhållande till dessa funktioner. De avancerade tester som anges i förslaget till förordning (90), i form av TLPT, bör därför genomföras som ett verktyg för att stärka det finansiella ekosystemet och öka den finansiella stabiliteten och inte som ett rent tillsynsverktyg. Det finns heller inget behov av att utveckla en ny avancerad ram för testning av cyberresiliens, eftersom medlemsstaterna redan i stor utsträckning har infört TIBER-EU, som för närvarande är den enda ramen i EU av den här kategorin. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Kraven på testare bör inte anges i artikeldelen i förslaget till förordning, eftersom den TLPT-relaterade sektorn fortfarande är under utveckling och angivna specifika krav kan hämma innovation. För att säkerställa en hög grad av oberoende i samband med testning anser dock ECB att de finansiella enheterna inte bör anställa eller kontraktera testare som är anställda eller kontrakterade av finansiella enheter i samma grupp eller av finansiella enheter som på annat sätt ägs och/eller kontrolleras av de finansiella enheter som ska testas. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | För att minska risken för fragmentering och säkerställa harmonisering bör det i förslaget till förordning förordas en specifik TLPT-ram som ska tillämpas på den finansiella sektorn i hela unionen. Fragmentering kan leda till ökade kostnader och högre krav på tekniska, operativa och finansiella resurser, både för behöriga myndigheter och för finansinstitut. Dessa ökade kostnader och krav kan i förlängningen få negativa konsekvenser för det ömsesidiga erkännandet av tester. Avsaknaden av harmonisering och de problem det kan leda till i fråga om ömsesidigt erkännande är särskilt problematiska för finansiella enheter, som kan ha flera olika tillstånd och/eller bedriva verksamhet i flera av unionens jurisdiktioner. De tekniska tillsyns- och genomförandestandarder som enligt förslaget till förordning, ska utarbetas för TLPT bör vara i linje med TIBER-EU. ECB välkomnar vidare möjligheten att i samarbete med de europeiska tillsynsmyndigheterna vara med och utarbeta dessa tekniska tillsyns- och genomförandestandarder. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Om de behöriga myndigheterna blir aktivt delaktiga i testerna skulle detta kunna leda till en intressekonflikt med deras andra funktion, dvs. att bedöma den finansiella enhetens ram för testning. Mot denna bakgrund föreslår ECB att behöriga myndigheters eventuella skyldigheter att validera dokument och utfärda intyg för ett TLPT-test ska strykas från förslaget till förordning. |
| --- | --- |

4.3.6

4.4   IKT-tredjepartsrisk

| 4.4.1 | ECB välkomnar att det införs en heltäckande uppsättning centrala principer och en stabil tillsynsram för att identifiera och hantera IKT-risker som härrör från tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster, oavsett om de hör till samma grupp finansiella enheter eller ej. För att uppnå att IKT-risker identifieras och hanteras på ett effektivt sätt är det viktigt att bland annat kritiska tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster identifieras och klassificeras korrekt. Det är i och för sig positivt att det införs delegerade akter (91) som kompletterar de kriterier som ska användas för klassificering (92), men ECB ska höras innan dessa delegerade akter antas. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Vad gäller tillsynsramens struktur (93) behöver det förtydligas ytterligare vilken funktion den gemensamma kommittén ska ha. ECB är positiv till att ingå i tillsynsforumet som observatör, eftersom detta innebär att ECB får samma tillgång till dokumentation och information som medlemmar med rösträtt (94). ECB vill uppmärksamma unionens lagstiftande organ på att ECB, i sin roll som observatör, skulle bidra till arbetet i tillsynsforumet både som utgivande centralbank med ansvar för tillsyn över marknadsinfrastruktur och som tillsynsmyndighet för kreditinstitut. ECB noterar vidare att vid sidan av sin roll som observatör i tillsynsforumet skulle ECB även ingå i den gemensamma undersökningsgruppen i egenskap av behörig myndighet. Här skulle unionens lagstiftande organ ytterligare kunna överväga de gemensamma undersökningsgruppernas sammansättning (95) för att säkerställa att relevanta behöriga myndigheter får lämplig viktning. ECB anser även att maxantalet deltagare i de gemensamma undersökningsgrupperna bör höjas, med tanke på IKT-tredjepartstjänsternas kritikalitet, komplexitet och omfattning. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ECB noterar att enligt förslaget till förordning får den ledande tillsynsmyndigheten förhindra att kritiska tredjepartsleverantörer av IKT-tjänsters ingår ytterligare underleverantörsavtal om i) den planerade underleverantören är en tredjepartsleverantör av IKT-tjänster eller en IKT-underleverantör som är etablerad i ett tredjeland och ii) underentreprenaden avser en kritisk eller viktig funktion hos den finansiella enheten. ECB vill understryka att dessa befogenheter enbart kan utövas av den ledande tillsynsmyndigheter i samband med underleverantörsavtal där en kritisk tredjepartsleverantör av IKT-tjänster lägger ut en kritisk eller viktig funktion på underentreprenad till en separat rättslig enhet som är etablerad i ett tredjeland. ECB tolkar det som att den ledande tillsynsmyndigheten inte har jämförbara befogenheter för att förhindra en kritisk tredjepartsleverantör av IKT-tjänster från att utkontraktera kritiska eller viktiga funktioner hos den finansiella enheten till faciliteter som denna tjänsteleverantör har i ett tredjeland. I ett operativt perspektiv skulle detta t.ex. kunna röra sig om att kritiska data och/eller kritisk information kan lagras eller behandlas av faciliteter utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EEA). I så fall har inte den ledande tillsynsmyndigheten befogenheter att på lämpligt sätt ge de behöriga myndigheterna tillgång till all information, alla lokaler samt all infrastruktur och personal som är av relevans för att den finansiella enheten ska kunna utföra alla kritiska eller viktiga funktioner. För att säkerställa att de behöriga myndigheterna kan utföra sina uppgifter obehindrat föreslår ECB att den ledande tillsynsmyndigheten ska få befogenhet att även begränsa möjligheten för kritiska tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster att använda faciliteter utanför EES. Denna befogenhet skulle kunna utövas i de särskilda fall då det inte finns några sådana administrativa arrangemang med tredjeländers myndigheter som anges i förslaget till förordning (96) eller om företrädare för kritiska tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster inte med stöd av det relevanta tredjelandets ramverk på ett tillfredsställande sätt kan garantera den tillgång till information, lokaler, infrastruktur och personal som behövs för att utföra tillsynsuppgifter. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Kravet på att behöriga myndigheter ska följa upp den ledande tillsynsmyndighetens rekommendationer (97) riskerar att bli ineffektivt, eftersom behöriga myndigheter kanske inte har hela bilden av de risker som genereras av varje kritisk tredjepartsleverantör av IKT-tjänster. Om de kritiska tredjepartsleverantörerna inte agerar enligt rekommendationerna kan dessutom de behöriga myndigheterna behöva vidta åtgärder mot de finansiella enheter som står under deras tillsyn. Enligt förslaget till förordning (98) får de behöriga myndigheterna kräva att finansiella enheter under tillsyn tillfälligt avbryter användningen av en kritisk tredjepartstjänst eller avslutar utestående avtal med kritiska tredjepartsleverantörer. Det är svårt att omvandla den planerade uppföljningsprocessen till konkreta åtgärder. Det är framför allt oklart om en finansiell enhet under tillsyn kommer att ha förutsättningar att tillfälligt avbryta eller avsluta ett avtal med en kritisk tredjepartsleverantör av IKT-tjänster. Den kritiska tredjepartsleverantören av IKT-tjänster kan nämligen vara en betydande leverantör för den finansiella enheten eller det kan komma att orsaka den finansiella enheten avtalsmässiga eller andra kostnader och skador om avtalet tillfälligt avbryts eller avslutas. Detta tillvägagångssätt främjar inte tillsynskonvergens, eftersom de behöriga myndigheterna kan tolka samma rekommendation på olika sätt. I förlängningen skulle detta kunna motverka den planerade harmoniseringen och den konsekventa strategin när kritisk IKT-tredjepartsrisk övervakas på unionsnivå. Mot denna bakgrund kan unionens lagstiftande organ vilja överväga att tilldela de lagstadgade tillsynsmyndigheterna särskilda verkställandebefogenheter gentemot kritiska tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster, med tanke på de begränsningar som infördes genom Meroni-doktrinen, som visserligen har dämpats genom EU-domstolens dom i Esma-målet (99). |
| --- | --- |

4.4.4

I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 4 juni 2021.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  COM (2020) 595 final.

1

(2)  COM(2020) 596 final.

2

(3)  Se artikel 1.2 i förslaget till förordning.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (EUT L 194, 19.7.2016, s. 1).

4

(5)  Se artikel 5 i direktivet om nätverks- och informationssystem.

5

(6)  Se artikel 3.15 i förslaget till förordning.

6

(7)  Se artikel 31.1 d i förslaget till förordning.

7

(8)  Se artikel 15.3 i direktivet om nätverks- och informationssystem.

8

(9)  COM(2020) 823 final.

9

(10)  Händelser som potentiellt skulle ha kunnat orsaka skada, men som framgångsrikt hindrades från att utvecklas fullt ut; se skäl 39 i det andra direktivet om nätverks- och informationssystem.

10

(11)  Se artikel 11 i det andra direktivet om nätverks- och informationssystem.

11

(12)  Cyber threat Intelligence Information Sharing Initiative (CIISI-EU), finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

12

(13)  Se artikel 42 i förslaget till förordning.

13

(14)  Se artikel 8.3 i direktivet om nätverks- och informationssystem.

14

(15)  Se även artiklarna 11, 26 och 27 i det andra direktivet om nätverks- och informationssystem.

15

(16)  Se artiklarna 4 b och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

16

(17)  Se artikel 22 i ECBS-stadgan.

17

(18)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 795/2014 av den 3 juli 2014 om krav på övervakning av systemviktiga betalningssystem (ECB/2014/28) (EUT L 217, 23.7.2014, s. 16).

18

(19)  Finns på webbplatsen för Banken för internationell betalningsutjämning, www.bis.org.

19

(20)  Eurosystemets tillsynsram, reviderad version (juli 2016), finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

20

(21)  Se Eurosystemets reviderade och konsoliderade tillsynsram för elektroniska betalningsinstrument, betalningsordningar och betalningsarrangemang (PISA-ramverket), finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

21

(22)  En digital betalningstoken är en digital värderepresentation som har bakomliggande fordringar eller tillgångar som bokförs på annat håll och gör det möjligt att överföra värde mellan slutanvändarna. Beroende på den underliggande utformningen för digitala betalningstoken kan värde överföras utan att detta nödvändigtvis behöver involvera en central tredje part och/eller betalningskonton.

22

(23)  Överföring av värde: ”Åtgärd som initieras av betalaren eller på dennes vägnar eller av betalningsmottagaren och som består i överföring av medel eller digitala betalningstoken, placering eller uttag av medel till/på/från ett användarkonto, oberoende av eventuella underliggande förpliktelser mellan betalaren och betalningsmottagaren. Överföringen kan omfatta en eller flera betaltjänstleverantörer.” Denna definition av ”överföring av värde” enligt PISA-ramverket skiljer sig dessutom från det som definieras som överföring av ”medel” enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG (EUT L 337, 23.12.2015, s. 35). Såsom ”betalningsinstrument” definieras i det direktivet kan ”överföring av värde” enbart avse överföring av ”medel”. Enligt det direktivet omfattar ”medel” inte digitala betalningstoken om inte dessa token kan klassificeras som elektroniska pengar (eller mer hypotetiskt som kontotillgodohavanden).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998 om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (EGT L 166, 11.6.1998, s. 45).

24

(25)  Se artikel 28.5 i förslaget till förordning.

25

(26)  Se punkt 1.3 i Europeiska centralbanken yttrande av 19 februari 2021 om ett förslag till förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 (CON/2021/4). Alla ECB:s yttranden publiceras i EUR-Lex.

26

(27)  Se bilaga IIa till Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2012/27 av den 5 december 2012 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (TARGET2) (EUT L 30, 30.1.2013, s. 1). Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2012/13 av den 18 juli 2012 om TARGET2-Securities (EUT L 215, 11.8.2012, s. 19) och Europeiska centralbankens beslut ECB/2011/20 av den 16 november 2011 om detaljerade regler och förfaranden för att genomföra de kriterier enligt vilka värdepapperscentraler ges tillträde till de tjänster som TARGET2-Securities erbjuder (EUT L 319, 2.12.2011, s. 117). Se även ramavtalet för T2S och det kollektiva avtalet.

27

(28)  Se bilaga IIb till riktlinje ECB/2012/27.

28

(29)  Se artikel 30.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 av den 23 juli 2014 om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler samt ändring av direktiv 98/26/EG och 2014/65/EU och förordning (EU) nr 236/2012 (EUT L 257, 28.8.2014. s. 1) och artikel 68 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/392 av den 11 november 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för auktorisationskrav, tillsynskrav och operativa krav för värdepapperscentraler (EUT L 65, 10.3.2017, s. 48).

29

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 av den 23 juli 2014 om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler samt ändring av direktiv 98/26/EG och 2014/65/EU och förordning (EU) nr 236/2012 (EUT L 257, 28.8.2014, s. 1).

30

(31)  Eurosystemets tillsynsram, reviderad version (juli 2016), finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

31

(32)  Finns på webbplatsen för Banken för internationell betalningsutjämning, www.bis.org.

32

(33)  Finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

33

(34)  Se artikel 12 i förordning (EU) nr 909/2014.

34

(35)  Se även artikel 13 och artiklarna 17.4 och 22.6 i förordning (EU) nr 909/2014.

35

(36)  Se punkt 7.3 i Europeiska centralbankens yttrande av den 6 april 2017 om identifiering av kritiska infrastrukturer för IT-säkerhet (CON/2017/10), punkt 7.2 i Europeiska centralbankens yttrande av den 8 november 2018 om att utse samhällsviktiga tjänster och leverantörer av samhällsviktiga tjänster inom ramen för säkerhet i nätverks- och informationssystem (CON/2018/47), punkt 3.5.2 i Europeiska centralbankens yttrande av den 2 maj 2019 om säkerhet i nätverks- och informationssystem (CON/2019/17) och punkt 3.5.2 i Europeiska centralbankens yttrande av den 11 november 2019 om säkerhet i nätverks- och informationssystem (CON/2019/38) (inget av dessa yttranden finns översatta till svenska).

36

(37)  Se artikel 54.5 i förslaget till förordning och artikel 45.7 i förordning (EU) nr 909/2014.

37

(38)  Se artikel 54.4 i förslaget till förordning och artikel 45.6 i förordning (EU) nr 909/2014.

38

(39)  Se artikel 11.5 i förslaget till förordning.

39

(40)  Se artikel 78.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/392 av den 11 november 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för auktorisationskrav, tillsynskrav och operativa krav för värdepapperscentraler (EUT L 65, 10.3.2017, s. 48).

40

(41)  Se artikel 11.6 i förslaget till förordning.

41

(42)  Se artikel 3.17 i förslaget till förordning.

42

(43)  Se artikel 76.2 d och e i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/392.

43

(44)  Se artikel 78.2 och 78.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/392.

44

(45)  Se artikel 1.4 i förordning (EU) nr 909/2014.

45

(46)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

46

(47)  Se artikel 18 2 g och h i Emir-förordningen.

47

(48)  Se artikel 53.2 b och 53.3 i förslaget till förordning och artikel 34.3 i Emir-förordningen.

48

(49)  Se artikel 53.2 a i förslaget till förordning.

49

(50)  Se artikel 34 i Emir-förordningen.

50

(51)  Se CPMI-Ioscos principer för finansmarknadens infrastrukturer (Principles for Financial Market Infrastructures) som finns på webbplatsen för Banken för internationell betalningsutjämning www.bis.org.

51

(52)  Rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

52

(53)  Se artiklarna 4.1 e och 6.4 i förordning (EU) nr 1024/2013.

53

(54)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

54

(55)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

55

(56)  Se skäl 8 i förslaget till förordning.

56

(57)  Se skäl 11 i förslaget till förordning.

57

(58)  Se skäl 12 i förslaget till förordning.

58

(59)  Se skäl 4 och 5 i förslaget till ändringsdirektiv.

59

(60)  Se artikel 85 i kapitalkravsdirektivet.

60

(61)  Se artikel 4.1 i förslaget till förordning.

61

(62)  Se artikel 25.3.4 i förslaget till förordning.

62

(63)  Se artikel 41 i förslaget till förordning.

63

(64)  Se kapitel V avsnitt II i förslaget till förordning.

64

(65)  Se kapitel V avsnitt II i förslaget till förordning.

65

(66)  Se rubriken ”Stabilitetskrav” i kapitel II, avsnitt 4 i förordningen om värdepapperscentraler.

66

(67)  Se skäl 4 i förslaget till ändringsdirektiv.

67

(68)  Artikel 85 i direktiv 2013/36/EU utgör bara en specificering. Se i detta avseende även s. 4, 11 och 37 i Europeiska bankmyndighetens riktlinjer för hantering av IKT-risker och säkerhetsrisker av den 29 november 2019 (nedan kallade EBA:s riktlinjer), där den allmänna rättsliga grunden uttryckligen anges som artikel 74 i direktiv 2013/36/EU.

68

EBA:s riktlinjer

(69)  Se artikel 41.1 i förslaget till förordning.

69

(70)  Se artikel 25.3 och 25.4 i förslaget till förordning.

70

(71)  Se även artikel 109 i kapitalkravsdirektivet.

71

(72)  Se artikel 4.1 e i SSM-förordningen.

72

(73)  Se artikel 85 i kapitalkravsdirektivet.

73

(74)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 av den 16 april 2014 om upprättande av ramen för samarbete inom den gemensamma tillsynsmekanismen mellan Europeiska centralbanken och nationella behöriga myndigheter samt med nationella utsedda myndigheter (ramförordning om den gemensamma tillsynsmekanismen [SSM]) (ECB/2014/17) (EUT L 141, 14.5.2014, s. 1).

74

(75)  Framför allt måste cyberincidenter (upptäckta fall av eventuellt informationssäkerhetsintrång, både avsiktliga och oavsiktliga) rapporteras in till ECB om minst ett av följande villkor är uppfyllt: 1) den eventuella ekonomiska effekten uppgår till 5 miljoner euro eller 0,1 procent av kärnprimärkapitalet, 2) incidenten är offentligt rapporterad eller skadar anseendet, 3) incidenten har eskalerats till IT-ansvarig chef utöver den vanliga rapporteringen, 4) banken har anmält incidenten till en CERT-/CSIRT-enhet, säkerhetsmyndighet eller polisen, 5) en katastrof- eller kontinuitetsplan har satts i verket eller en IT-skadeanmälan har skickats in till ett försäkringsbolag, 6) lag- eller regelbrott har begåtts, 7) banken använder interna kriterier och expertbedömningar (systempåverkan möjlig) och beslutar att informera ECB.

75

(76)  Se artikel 7.3 i förslaget till förordning.

76

(77)  Se artikel 10.9 i förslaget till förordning.

77

(78)  Se artikel 5.10 i förslaget till förordning.

78

(79)  Se artikel 7 i förslaget till förordning.

79

(80)  Se artikel 19 i förslaget till förordning.

80

(81)  Se artiklarna 3.7, 17 och 18 i förslaget till förordning.

81

(82)  Se t.ex. ramverket.

82

(83)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG (EUT L 337, 23.12.2015, s. 35).

83

(84)  Se artikel 7.9 i förslaget till ändringsdirektiv.

84

(85)  Se artikel 17.3 i förslaget till förordning.

85

(86)  Se artikel 20 i förslaget till förordning.

86

(87)  Se artiklarna 21 och 22 i förslaget till förordning.

87

(88)  Se artikel 22.1 i förslaget till förordning.

88

(89)  Finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

89

(90)  Artiklarna 23 och 24 i förslaget till förordning.

90

(91)  Se artikel 28.3 i förslaget till förordning.

91

(92)  Se artikel 28.2 i förslaget till förordning.

92

(93)  Se artikel 29 i förslaget till förordning.

93

(94)  Se artikel 29.3 i förslaget till förordning.

94

(95)  Se artikel 35 i förslaget till förordning.

95

(96)  Se artikel 39.1 i förslaget till förordning.

96

(97)  Se artiklarna 29.4 och 37 i förslaget till förordning.

97

(98)  Se artikel 37.3 i förslaget till förordning.

98

(99)  Se domstolens dom (stora avdelningen) av den 22 januari 2014, Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland mot Europaparlamentet och Europeiska unionens råd avseende förordning (EU) nr 236/2012 – mål C-270/12.

99

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 26.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/14

---

Eurons växelkurs (1)

25 augusti 2021

(2021/C 343/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1736 |
| JPY | japansk yen | 129,00 |
| DKK | dansk krona | 7,4366 |
| GBP | pund sterling | 0,85590 |
| SEK | svensk krona | 10,2248 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0739 |
| ISK | isländsk krona | 148,60 |
| NOK | norsk krona | 10,3863 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,531 |
| HUF | ungersk forint | 348,76 |
| PLN | polsk zloty | 4,5779 |
| RON | rumänsk leu | 4,9290 |
| TRY | turkisk lira | 9,8787 |
| AUD | australisk dollar | 1,6191 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4827 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,1357 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6900 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5901 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 370,17 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,5801 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,6031 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4925 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 943,59 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9350 |
| PHP | filippinsk peso | 58,495 |
| RUB | rysk rubel | 86,6276 |
| THB | thailändsk baht | 38,465 |
| BRL | brasiliansk real | 6,1707 |
| MXN | mexikansk peso | 23,7798 |
| INR | indisk rupie | 87,1520 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1736

JPY

japansk yen

129,00

DKK

dansk krona

7,4366

GBP

pund sterling

0,85590

SEK

svensk krona

10,2248

CHF

schweizisk franc

1,0739

ISK

isländsk krona

148,60

NOK

norsk krona

10,3863

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,531

HUF

ungersk forint

348,76

PLN

polsk zloty

4,5779

RON

rumänsk leu

4,9290

TRY

turkisk lira

9,8787

AUD

australisk dollar

1,6191

CAD

kanadensisk dollar

1,4827

HKD

Hongkongdollar

9,1357

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6900

SGD

singaporiansk dollar

1,5901

KRW

sydkoreansk won

1 370,17

ZAR

sydafrikansk rand

17,5801

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,6031

HRK

kroatisk kuna

7,4925

IDR

indonesisk rupiah

16 943,59

MYR

malaysisk ringgit

4,9350

PHP

filippinsk peso

58,495

RUB

rysk rubel

86,6276

THB

thailändsk baht

38,465

BRL

brasiliansk real

6,1707

MXN

mexikansk peso

23,7798

INR

indisk rupie

87,1520

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 26.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/15

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 augusti 2021

om inrättandet av en expertgrupp för teknisk rådgivning om ekologisk produktion

(2021/C 343/03)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 (1) fastställs mål och principer för ekologisk produktion och grundläggande krav för produktion, märkning och kontroll av ekologiska produkter. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 (1) fastställs mål och principer för ekologisk produktion och grundläggande krav för produktion, märkning och kontroll av ekologiska produkter.

| (2) | Kommissionen behöver teknisk rådgivning för att kunna fatta beslut om godkännande av produkter, ämnen och tekniker för användning inom ekologiskt jordbruk och ekologisk bearbetning i enlighet med förordning (EU) 2018/848. Kommissionen behöver också teknisk rådgivning när den överväger att utveckla eller förbättra andra regler för ekologisk produktion och, mer allmänt, i förhållande till andra tekniska aspekter av ekologisk produktion. För att få sådan rådgivning behöver kommissionen inhämta sakkunskap från experter i ett rådgivande organ. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen behöver teknisk rådgivning för att kunna fatta beslut om godkännande av produkter, ämnen och tekniker för användning inom ekologiskt jordbruk och ekologisk bearbetning i enlighet med förordning (EU) 2018/848. Kommissionen behöver också teknisk rådgivning när den överväger att utveckla eller förbättra andra regler för ekologisk produktion och, mer allmänt, i förhållande till andra tekniska aspekter av ekologisk produktion. För att få sådan rådgivning behöver kommissionen inhämta sakkunskap från experter i ett rådgivande organ.

| (3) | Det är därför nödvändigt att inrätta en expertgrupp på området för ekologisk produktion och att fastställa dess uppdrag och sammansättning i enlighet med kommissionens beslut C(2016) 3301 final (2). |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att inrätta en expertgrupp på området för ekologisk produktion och att fastställa dess uppdrag och sammansättning i enlighet med kommissionens beslut C(2016) 3301 final (2).

| (4) | Gruppen bör bestå av forskare med sakkunskap om relevanta produkter, ämnen och tekniker och experter med kompetens inom ekologisk produktion som kan ge oberoende, gedigen och tydlig teknisk rådgivning till kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Gruppen bör bestå av forskare med sakkunskap om relevanta produkter, ämnen och tekniker och experter med kompetens inom ekologisk produktion som kan ge oberoende, gedigen och tydlig teknisk rådgivning till kommissionen.

| (5) | Genom kommissionens beslut 2009/427/EG (3) inrättades en expertgrupp för rådets förordning (EG) nr 834/2007 (4). Gruppen har avgett yttranden om vissa kategorier av ämnen och produkter som används i ekologisk produktion. Besluten om godkännande av dessa ämnen har flera gånger försenats på grund av bristen på tillgängliga experter. Enligt den nya rättsliga ramen i förordning (EU) 2018/848 kommer fler kategorier av ämnen att behöva utvärderas, t.ex. ämnen för rengöring och desinfektion samt specialiserade och innovativa tekniker och metoder för livsmedelsbearbetning. Antalet begärda yttranden har därför ökat kraftigt, samtidigt som antalet tillgängliga experter som är villiga att utan ersättning delta i en expertgrupp för att bistå kommissionen har minskat. |
| --- | --- |

(5)

Genom kommissionens beslut 2009/427/EG (3) inrättades en expertgrupp för rådets förordning (EG) nr 834/2007 (4). Gruppen har avgett yttranden om vissa kategorier av ämnen och produkter som används i ekologisk produktion. Besluten om godkännande av dessa ämnen har flera gånger försenats på grund av bristen på tillgängliga experter. Enligt den nya rättsliga ramen i förordning (EU) 2018/848 kommer fler kategorier av ämnen att behöva utvärderas, t.ex. ämnen för rengöring och desinfektion samt specialiserade och innovativa tekniker och metoder för livsmedelsbearbetning. Antalet begärda yttranden har därför ökat kraftigt, samtidigt som antalet tillgängliga experter som är villiga att utan ersättning delta i en expertgrupp för att bistå kommissionen har minskat.

| (6) | Den nya expertgruppen bör avge yttranden till kommissionen om teknisk dokumentation som gäller godkännande av produkter, ämnen och tekniker för användning i ekologiskt jordbruk och ekologisk bearbetning såväl som andra regler för ekologisk produktion och andra tekniska frågor som rör ekologisk produktion. Dessa yttranden är väsentliga för utvecklingen och övervakningen av unionens politik och lagstiftning om ekologisk produktion, särskilt när kommissionen antar genomförandeakter, såsom dem som avses i artiklarna 16.3, 17.3 och 24.9 i förordning (EU) 2018/848. Utan oberoende rådgivning från oberoende experter skulle målen för den berörda unionspolitiken inte kunna uppnås. Därför bör medlemmarna i denna grupp få särskild ersättning, utöver kostnadsersättningen, i proportion till de specifika uppgifter som de tilldelats och i överensstämmelse med internationella standarder. |
| --- | --- |

(6)

Den nya expertgruppen bör avge yttranden till kommissionen om teknisk dokumentation som gäller godkännande av produkter, ämnen och tekniker för användning i ekologiskt jordbruk och ekologisk bearbetning såväl som andra regler för ekologisk produktion och andra tekniska frågor som rör ekologisk produktion. Dessa yttranden är väsentliga för utvecklingen och övervakningen av unionens politik och lagstiftning om ekologisk produktion, särskilt när kommissionen antar genomförandeakter, såsom dem som avses i artiklarna 16.3, 17.3 och 24.9 i förordning (EU) 2018/848. Utan oberoende rådgivning från oberoende experter skulle målen för den berörda unionspolitiken inte kunna uppnås. Därför bör medlemmarna i denna grupp få särskild ersättning, utöver kostnadsersättningen, i proportion till de specifika uppgifter som de tilldelats och i överensstämmelse med internationella standarder.

| (7) | I artikel 6 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (5) anges att finansiering kan ges till åtgärder som rör tekniskt och administrativt stöd. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 6 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (5) anges att finansiering kan ges till åtgärder som rör tekniskt och administrativt stöd.

| (8) | Regler för hur expertgruppens medlemmar får lämna ut information bör fastställas. |
| --- | --- |

(8)

Regler för hur expertgruppens medlemmar får lämna ut information bör fastställas.

| (9) | Personuppgifter bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (6). |
| --- | --- |

(9)

Personuppgifter bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (6).

| (10) | Beslut 2009/427/EG bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(10)

Beslut 2009/427/EG bör upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll

Expertgruppen för teknisk rådgivning om ekologisk produktion (gruppen) inrättas.

Artikel 2

Uppgifter

Gruppen ska ha till uppgift att

| (a) | bistå kommissionen med utvärderingar av tekniska aspekter av ekologisk produktion, inbegripet produkter, ämnen, metoder och tekniker som kan användas i ekologisk produktion, med beaktande av de mål och principer som fastställs i förordning (EU) 2018/848 och ytterligare politiska mål för ekologisk produktion, |
| --- | --- |

(a)

bistå kommissionen med utvärderingar av tekniska aspekter av ekologisk produktion, inbegripet produkter, ämnen, metoder och tekniker som kan användas i ekologisk produktion, med beaktande av de mål och principer som fastställs i förordning (EU) 2018/848 och ytterligare politiska mål för ekologisk produktion,

| (b) | bistå kommissionen med förbättringar av befintliga regler och utveckling av nya regler i anslutning till förordning (EU) 2018/848, |
| --- | --- |

(b)

bistå kommissionen med förbättringar av befintliga regler och utveckling av nya regler i anslutning till förordning (EU) 2018/848,

| (c) | stimulera utbyte av erfarenheter och god praxis i fråga om tekniska aspekter av ekologisk produktion. |
| --- | --- |

(c)

stimulera utbyte av erfarenheter och god praxis i fråga om tekniska aspekter av ekologisk produktion.

Artikel 3

Rådfrågning

1.   Kommissionen får rådfråga gruppen i samtliga frågor som rör ekologisk produktion.

2.   Gruppens ordförande får råda kommissionen att höra gruppen i en viss fråga.

Artikel 4

Utnämning av medlemmar

1.   Gruppen ska bestå av högst 13 medlemmar.

2.   Medlemmarna ska utnämnas med ett personligt mandat och ska agera oberoende och i allmänhetens intresse.

3.   Medlemmar som inte längre aktivt kan medverka vid gruppens överläggningar, som inte enligt kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutvecklings (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling) uppfattning iakttar bestämmelserna i artikel 339 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller som avgår ska inte längre inbjudas att delta i gruppens möten och får bytas ut under den tid som återstår av deras mandatperiod.

Artikel 5

Urvalsprocess

1.   Urvalet av gruppens medlemmar ska ske genom en öppen ansökningsomgång som ska offentliggöras i kommissionens register över expertgrupper och liknande organ (registret över expertgrupper). Ansökningsomgången får även offentliggöras på andra sätt, bland annat via särskilda webbplatser. I meddelandet om ansökningsomgången ska urvalskriterierna anges tydligt, däribland vilken sakkunskap som krävs för det arbete som ska utföras. Ansökningsperioden ska vara minst fyra veckor lång.

2.   Personer som ansöker om medlemskap i gruppen ska uppge alla omständigheter som kan ge upphov till en intressekonflikt. Kommissionen ska i synnerhet kräva att dessa personer lämnar in en intresseförklaring i form av ett standardformulär för expertgrupper (7), tillsammans med en aktuell meritförteckning (CV), som en del av ansökan. Inlämning av en vederbörligen ifylld intresseförklaring är en förutsättning för att en sökande ska kunna utses till medlem med ett personligt mandat. Bedömningen av huruvida det föreligger en intressekonflikt ska genomföras av kommissionen i enlighet med dess övergripande regler för expertgrupper (de övergripande reglerna).

3.   Gruppens medlemmar ska utnämnas av generaldirektören för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling bland specialister med kompetens inom de områden som avses i artiklarna 2 och 3.1, vilka har lämnat in en intresseanmälan i samband med den öppna ansökningsomgången.

4.   De övriga sökandena, dvs. personer som har lämnat in en intresseanmälan och anses lämpliga men som inte utsetts till medlemmar i gruppen, ska föras upp på en reservlista. Kommissionen ska tillfråga de sökande innan deras namn läggs till reservlistan.

5.   Gruppens medlemmar ska utnämnas för en mandatperiod på fyra år som sedan kan förlängas. De får delta i gruppen under högst tre mandatperioder i följd. De ska ha kvar sina uppdrag tills deras mandatperiod löper ut eller tills de ersätts i enlighet med artikel 4.3.

Artikel 6

Ordförande

GD Jordbruk och landsbygdsutveckling ska utse gruppens ordförande och två vice ordförande.

Artikel 7

Verksamhet

1.   Gruppen ska verka på begäran av GD Jordbruk och landsbygdsutveckling.

2.   Gruppens möten ska i regel hållas i kommissionens lokaler eller på distans om omständigheterna så kräver. I samförstånd med GD Jordbruk och landsbygdsutveckling får gruppens medlemmar besluta med enkel majoritet att enskilda möten ska protokollföras i enlighet med relevanta dataskyddsbestämmelser.

3.   GD Jordbruk och landsbygdsutveckling ska tillhandahålla sekretariatstjänster. Kommissionstjänstemän från andra avdelningar med intresse av överläggningarna får närvara vid gruppens och arbetsgruppernas möten.

4.   Efter överenskommelse med GD Jordbruk och landsbygdsutveckling får gruppens medlemmar besluta med enkel majoritet att överläggningarna ska vara offentliga.

5.   Protokollen om diskussionerna kring varje enskild punkt på dagordningen och de yttranden som gruppen avger ska vara ändamålsenliga och fullständiga. Protokollen ska föras av sekretariatet under ordförandens överinseende.

6.   I princip ska gruppen anta sina yttranden, rekommendationer eller rapporter enhälligt. Om en omröstning hålls, avgörs den med enkel majoritet av medlemmarna. Medlemmar som har röstat emot ska ha rätt att kort motivera sin ståndpunkt i ett dokument som bifogas yttrandena, rekommendationerna eller rapporterna.

Artikel 8

Arbetsgrupper

1.   GD Jordbruk och landsbygdsutveckling får inrätta arbetsgrupper som ska granska specifika frågor enligt generaldirektoratets uppdragsbeskrivning. Arbetsgrupperna ska handla i enlighet med de övergripande reglerna och ska rapportera till gruppen. De ska upplösas så snart deras mandat har fullgjorts.

2.   GD Jordbruk och landsbygdsutveckling ska välja ut medlemmar i arbetsgrupperna bland gruppens medlemmar eller bland personerna på den reservlista som avses i artikel 5.4.

Artikel 9

Inbjudna experter

GD Jordbruk och landsbygdsutveckling får bjuda in experter med särskild sakkunskap om en fråga som står på dagordningen att tillfälligt delta i gruppens eller arbetsgruppernas arbete.

Artikel 10

Observatörer

1.   Organisationer kan beviljas observatörsstatus genom direkt inbjudan, i enlighet med de övergripande reglerna.

2.   Organisationer som utnämns till observatörer ska utse sina företrädare.

3.   Observatörernas företrädare kan få tillstånd av ordföranden att delta i gruppens diskussioner och tillhandahålla expertis. De ska dock inte ha rösträtt och får inte delta i utformningen av gruppens rekommendationer eller råd.

Artikel 11

Arbetsordning

På förslag av och enligt överenskommelse med GD Jordbruk och landsbygdsutveckling ska gruppen anta sin arbetsordning med enkel majoritet, på grundval av standardarbetsordningen för expertgrupper, i enlighet med de övergripande reglerna (8).

Artikel 12

Tystnadsplikt och hantering av säkerhetsskyddsklassificerad information

Gruppens medlemmar och deras företrädare, liksom inbjudna experter och observatörer, omfattas av tystnadsplikt som genom fördragen och deras genomförandebestämmelser binder samtliga medlemmar av unionens institutioner och institutionernas anställda, samt av kommissionens säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade unionsuppgifter i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/443 (9) och 2015/444 (10). Vid överträdelse av dessa bestämmelser får kommissionen vidta lämpliga åtgärder.

Artikel 13

Öppenhet

1.   Gruppen och dess arbetsgrupper ska registreras i registret över expertgrupper.

2.   Följande uppgifter om gruppens och arbetsgruppernas sammansättning ska offentliggöras i registret:

| (a) | Namnen på de medlemmar som utnämnts med personligt mandat. |
| --- | --- |

(a)

Namnen på de medlemmar som utnämnts med personligt mandat.

| (b) | Observatörernas namn. |
| --- | --- |

(b)

Observatörernas namn.

3.   Alla relevanta handlingar, såsom dagordningar, protokoll, yttranden och deltagarnas inlagor, ska göras tillgängliga antingen i registret över expertgrupper eller via en länk från registret till en särskild webbplats där denna information finns att tillgå. De särskilda webbplatserna ska vara tillgängliga utan krav på registrering eller andra restriktioner. Dagordningen och andra relevanta bakgrundsdokument ska offentliggöras i god tid före mötet, och protokollen och yttrandena ska offentliggöras skyndsamt därefter. Undantag från offentliggörande ska endast göras när det bedöms att ett utlämnande av handlingen skulle undergräva skyddet för det allmänna samhällsintresset eller privata intressen i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (11).

Artikel 14

Möteskostnader

Kostnader för resor och uppehälle för gruppens medlemmar och inbjudna experter som uppkommer till följd av deras deltagande i gruppens eller arbetsgruppernas möten ska ersättas av kommissionen i enlighet med de bestämmelser som gäller inom kommissionen, inom ramen för de tillgängliga anslag som tilldelats under det årliga förfarandet för tilldelning av medel.

Artikel 15

Särskild ersättning

Gruppens medlemmar och inbjudna experter ska ha rätt till en särskild ersättning för sitt förberedande arbete och/eller deltagande i gruppens verksamhet och relaterade möten, enligt vad som anges i bilagan.

Artikel 16

Upphävande

Beslut 2009/427/EG ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till det upphävda beslutet ska anses som hänvisningar till det här beslutet.

Utfärdat i Bryssel den 4 augusti 2021.

På kommissionens vägnar

JanuszWOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (EUT L 150, 14.6.2018, s. 1).

1

(2)  Commission Decision C(2016) 3301 final of 30 May 2016 establishing horizontal rules on the creation and operation of Commission expert groups (ej översatt till svenska).

2

(3)  Kommissionens beslut (EG) nr 2009/427 av den 3 juni 2009 om inrättandet av en expertgrupp för teknisk rådgivning om ekologisk produktion (EUT L 139, 5.6.2009, s. 29).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (EUT L 189, 20.7.2007, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

6

(7)  Se artikel 11 i de övergripande reglerna och dess bilaga 4.

7

(8)  Se artikel 17 i de övergripande reglerna.

8

(9)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/443 av den 13 mars 2015 om säkerhet inom kommissionen (EUT L 72, 17.3.2015, s. 41).

9

(10)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 72, 17.3.2015, s. 53).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Dessa undantag syftar till att skydda den allmänna säkerheten, militära angelägenheter, internationella relationer, den finansiella, monetära och ekonomiska politiken, enskilda personers privatliv och integritet, kommersiella intressen, domstolsförfaranden och juridisk rådgivning, inspektioner/utredningar/revisioner och institutionens beslutsförfarande.

11

---

BILAGA

Särskild ersättning

1.

| Möten i gruppen/arbetsgrupperna | EUR per hel arbetsdag  (1) |
| --- | --- |
| Ordförande | 450 |
| Vice ordförande/föredragande | 450 |
| Medlemmar | 300 |
| Inbjudna experter | 300 |

Möten i gruppen/arbetsgrupperna

EUR per hel arbetsdag  (1)

Ordförande

450

Vice ordförande/föredragande

450

Medlemmar

300

Inbjudna experter

300

2.

Gruppens och arbetsgruppernas medlemmar ska ha rätt till en särskild ersättning när de fungerar som föredragande som kompensation för arbetet med att exempelvis förbereda underlagen till och slutföra rapporter från gruppens eller arbetsgruppernas möten före eller efter mötena. Denna särskilda ersättning ska uppgå till 450 euro i form av en enhetskostnad för varje hel arbetsdag.

3.

Gruppens och arbetsgruppernas medlemmar och inbjudna experter ska ha rätt till en särskild ersättning när de fungerar som föredragande och tillhandahåller vetenskapliga rapporter (sammanfattningar, utredningar och bakgrundsinformation) som underlag för gruppens eller arbetsgruppernas möten eller skriver rapporterna från gruppens eller arbetsgruppens möten efter mötena.

4.

När kommissionen begär förberedande arbete, som i synnerhet består av att skriva rapporter eller yttranden från gruppen eller arbetsgrupperna, analyser för att underbygga konsekvensbedömningar eller vetenskaplig tillsyn, ska den ange vilka uppgifter som ska utföras och tidsramen för dem. Beräkningen av antalet arbetsdagar beror framför allt på arbetsbördan i förhållande till ärendets komplexitet och hur lång tid som krävs för att slutföra arbetsuppgifterna beroende på hur mycket data, vetenskaplig litteratur och information som ska samlas in och behandlas och hur åtkomliga de är. Det vägledande antalet arbetsdagar som anges nedan kan därför endast frångås i vederbörligen motiverade undantagsfall:

| Vägledande antal arbetsdagar | Typ av arbetsuppgift som beställts |
| --- | --- |
| 1–10 dagar | Förberedande arbete (vetenskapliga rapporter, forskning, analys till stöd för konsekvensbedömningen) |
| 4–6 dagar | Rapport efter gruppens eller en arbetsgrupps möte, yttrande från gruppen |
| 10–30 dagar | Vetenskaplig övervakning och planering av gruppens arbete utanför gruppens möten, särskilt för att ge kommissionen råd om den allmänna vetenskapliga planeringen, om användning av externa experter, om fastställande av innehållet i vetenskapliga rapporter samt uppdragsbeskrivningen för gruppens och arbetsgruppernas möten, om tillgången på befintliga data och vetenskaplig forskning, samt för att förbereda och samordna arbetsgruppernas sammansättning och möten och för att upprätta förbindelser med andra rådgivande organ och intressenter och med kommissionens avdelningar (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, Gemensamma forskningscentrumet och andra generaldirektorat). |

Vägledande antal arbetsdagar

Typ av arbetsuppgift som beställts

1–10 dagar

Förberedande arbete (vetenskapliga rapporter, forskning, analys till stöd för konsekvensbedömningen)

4–6 dagar

Rapport efter gruppens eller en arbetsgrupps möte, yttrande från gruppen

10–30 dagar

Vetenskaplig övervakning och planering av gruppens arbete utanför gruppens möten, särskilt för att ge kommissionen råd om den allmänna vetenskapliga planeringen, om användning av externa experter, om fastställande av innehållet i vetenskapliga rapporter samt uppdragsbeskrivningen för gruppens och arbetsgruppernas möten, om tillgången på befintliga data och vetenskaplig forskning, samt för att förbereda och samordna arbetsgruppernas sammansättning och möten och för att upprätta förbindelser med andra rådgivande organ och intressenter och med kommissionens avdelningar (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, Gemensamma forskningscentrumet och andra generaldirektorat).

Experter som fungerar som föredragande och tillhandahåller vetenskapliga rapporter som underlag för gruppens eller arbetsgruppernas möten eller som skriver gruppens eller arbetsgruppernas mötesrapporter efter mötena, och ordföranden för den vetenskapliga övervakningen och organisationen av gruppens arbete utanför gruppens möten kommer att erhålla ett belopp på 450 euro i form av en enhetskostnad för varje hel arbetsdag.

---

(1)  Om deltagandet endast omfattar en förmiddag eller en eftermiddag ska ersättningen vara 50 % av en hel dagsersättning.

1

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 26.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/23

---

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

(2021/C 343/04)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | den 12 maj 2020 |
| --- | --- |
| Ärende nr | 86817 |
| Beslut nr | 041/21/KOL |
| Eftastat | Norge |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Covid-19 – förlängning och ändringar av ersättningsordningen för stora offentliga evenemang |
| Rättslig grund | Stortingets beslut om godkännande av ordningen och fastställande av dess huvudsakliga villkor samt ett intyg från Nærings- og fiskeridepartementet till Innovasjon Norge |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Ersättning för skador som orsakats av exceptionella händelser |
| Typ av stöd | Direkt stöd |
| Budget | 260 miljoner NOK |
| Stödnivå | 60 % |
| Varaktighet | Till och med den 31 december 2021 |
| Sektorer av ekonomin som berörs | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Innovasjon Norge |
| Postboks 448 Sentrum |
| Akersgata 13 |
| N-0104 Oslo |
| NORGE |

Datum för antagande av beslutet

den 12 maj 2020

Ärende nr

86817

Beslut nr

041/21/KOL

Eftastat

Norge

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Covid-19 – förlängning och ändringar av ersättningsordningen för stora offentliga evenemang

Rättslig grund

Stortingets beslut om godkännande av ordningen och fastställande av dess huvudsakliga villkor samt ett intyg från Nærings- og fiskeridepartementet till Innovasjon Norge

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Ersättning för skador som orsakats av exceptionella händelser

Typ av stöd

Direkt stöd

Budget

260 miljoner NOK

Stödnivå

60 %

Varaktighet

Till och med den 31 december 2021

Sektorer av ekonomin som berörs

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Innovasjon Norge

Postboks 448 Sentrum

Akersgata 13

N-0104 Oslo

NORGE

Originalversionen av beslutet, från vilken alla konfidentiella uppgifter har tagits bort, finns på Eftas övervakningsmyndighets webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/24

---

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

(2021/C 343/05)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | den 10 maj 2021 |
| --- | --- |
| Ärende nr | 86805 |
| Beslut nr | 037/20/KOL |
| Eftastat | Island |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Covid-19 – ändringar och förlängningar av ordningarna för nedstängnings- och resiliensbidrag |
| Rättslig grund | Lagstiftningsakt om ändring av lag nr 38/2020 och lag nr 160/2020 |
| Typ av stödåtgärd | Ordningar |
| Syfte | Att bidra till fortsatt ekonomisk verksamhet för företag som har drabbats av inkomstförluster under covid-19-pandemin och de åtgärder som införts för att bekämpa spridningen av viruset |
| Typ av stöd | Direkta bidrag |
| Budget | Ordningen för resiliensbidrag: en uppskattad budget på 20,5 miljarder
  Ordningen för nedstängningsbidrag: en uppskattad budget på 1 miljard ISK och en högsta budget på 2 miljarder ISK |
| Varaktighet | Ordningen för resiliensbidrag: den 31 december 2021
  Ordningen för nedstängningsbidrag: den 30 september 2021 |
| Sektorer av ekonomin som berörs | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Skatturinn |
| Tryggvagata 19 |
| 101 Reykjavík |
| ISLAND |

Datum för antagande av beslutet

den 10 maj 2021

Ärende nr

86805

Beslut nr

037/20/KOL

Eftastat

Island

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Covid-19 – ändringar och förlängningar av ordningarna för nedstängnings- och resiliensbidrag

Rättslig grund

Lagstiftningsakt om ändring av lag nr 38/2020 och lag nr 160/2020

Typ av stödåtgärd

Ordningar

Syfte

Att bidra till fortsatt ekonomisk verksamhet för företag som har drabbats av inkomstförluster under covid-19-pandemin och de åtgärder som införts för att bekämpa spridningen av viruset

Typ av stöd

Direkta bidrag

Budget

Ordningen för resiliensbidrag: en uppskattad budget på 20,5 miljarder

Ordningen för nedstängningsbidrag: en uppskattad budget på 1 miljard ISK och en högsta budget på 2 miljarder ISK

Varaktighet

Ordningen för resiliensbidrag: den 31 december 2021

Ordningen för nedstängningsbidrag: den 30 september 2021

Sektorer av ekonomin som berörs

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Skatturinn

Tryggvagata 19

101 Reykjavík

ISLAND

Originalversionen av beslutet, från vilken alla konfidentiella uppgifter har tagits bort, finns på Eftas övervakningsmyndighets webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/25

---

Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar

(2021/C 343/06)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | 11 maj 2021 |
| --- | --- |
| Ärende nr | 86811 |
| Beslut nr | 039/21/KOL |
| Eftastat | Island |
| Benämning | Covid-19 – ändringar av stödordningen för digitala presentkort |
| Rättslig grund | Lagstiftningsakt om ändring av lag nr 54/2020 om digitala presentkort (lög um ferðagjöf) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Att öka den inhemska efterfrågan på turisttjänster, för att på så sätt främja turismsektorn |
| Typ av stöd | Bidrag (indirekt stöd) |
| Budget | 1,4 miljarder isländska kronor |
| Varaktighet | 1 juni 2021 – 31 augusti 2021 |
| Sektorer av ekonomin som berörs | Turism |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Fjármála- og efnahagsráðuneytið |
| Arnarhvoli við Lindargötu |
| 101 Reykjavík |
| ISLAND |

Datum för antagande av beslutet

11 maj 2021

Ärende nr

86811

Beslut nr

039/21/KOL

Eftastat

Island

Benämning

Covid-19 – ändringar av stödordningen för digitala presentkort

Rättslig grund

Lagstiftningsakt om ändring av lag nr 54/2020 om digitala presentkort (lög um ferðagjöf)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Att öka den inhemska efterfrågan på turisttjänster, för att på så sätt främja turismsektorn

Typ av stöd

Bidrag (indirekt stöd)

Budget

1,4 miljarder isländska kronor

Varaktighet

1 juni 2021 – 31 augusti 2021

Sektorer av ekonomin som berörs

Turism

Den beviljande myndighetens namn och adress

Fjármála- og efnahagsráðuneytið

Arnarhvoli við Lindargötu

101 Reykjavík

ISLAND

Originalversionen av beslutet, från vilken alla konfidentiella uppgifter har tagits bort, finns på Eftas övervakningsmyndighets webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/26

---

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

(2021/C 343/07)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | den 12 maj 2021 |
| --- | --- |
| Ärende nr | 86812 |
| Beslut nr | 040/21/KOL |
| Eftastat | Norge |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Covid-19 – ändringar och förlängning av bidragsordningen för likviditetsstöd till företag inom turismsektorn |
| Rättslig grund | Stortingets beslut om godkännande av ändringarna och förlängningen samt ett intyg till Innovasjon Norge från Nærings- og fiskeridepartementet. |
| Typ av stödåtgärd | Ordning |
| Syfte | Att ge tillgång till likviditet för företag som plötsligt står inför likviditetsbrist på grund av de ekonomiska effekterna av covid-19-pandemin. |
| Typ av stöd | Bidrag |
| Budget | 1 550 miljoner NOK |
| Stödnivå | Upp till 80 % av de stödberättigande kostnaderna för små och medelstora företag. Upp till 70 % av de stödberättigande kostnaderna för stora företag. Kostnaderna för materiella och immateriella tillgångar som krävs för projektgenomförande täcks endast upp till 50 %. |
| Varaktighet | 12.5.2021–31.12.2021 |
| Sektorer av ekonomin som berörs | Nace 49, 50, 51, 55, 56, 74.903, 77, 79, 82.3, 90, 91 och 93. |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Innovasjon Norge |
| Akersgata 13 |
| N-0104 Oslo |
| NORGE |
| Postboks 448 Sentrum |

Datum för antagande av beslutet

den 12 maj 2021

Ärende nr

86812

Beslut nr

040/21/KOL

Eftastat

Norge

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Covid-19 – ändringar och förlängning av bidragsordningen för likviditetsstöd till företag inom turismsektorn

Rättslig grund

Stortingets beslut om godkännande av ändringarna och förlängningen samt ett intyg till Innovasjon Norge från Nærings- og fiskeridepartementet.

Typ av stödåtgärd

Ordning

Syfte

Att ge tillgång till likviditet för företag som plötsligt står inför likviditetsbrist på grund av de ekonomiska effekterna av covid-19-pandemin.

Typ av stöd

Bidrag

Budget

1 550 miljoner NOK

Stödnivå

Upp till 80 % av de stödberättigande kostnaderna för små och medelstora företag. Upp till 70 % av de stödberättigande kostnaderna för stora företag. Kostnaderna för materiella och immateriella tillgångar som krävs för projektgenomförande täcks endast upp till 50 %.

Varaktighet

12.5.2021–31.12.2021

Sektorer av ekonomin som berörs

Nace 49, 50, 51, 55, 56, 74.903, 77, 79, 82.3, 90, 91 och 93.

Den beviljande myndighetens namn och adress

Innovasjon Norge

Akersgata 13

N-0104 Oslo

NORGE

Postboks 448 Sentrum

Originalversionen av beslutet, från vilken alla konfidentiella uppgifter har tagits bort, finns på Eftas övervakningsmyndighets webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/27

---

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

(2021/C 343/08)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | 18.5.2021 |
| --- | --- |
| Ärende nr | 86828 |
| Beslut nr | 042/21/KOL |
| Eftastat | Norge |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Covid-19 – ändringar av stödordningen för organisationer inom frivilligsektorn |
| Rättslig grund | Den ändrade förordningen om stödordningen för organisationer inom frivilligsektorn (ännu inget referensnummer) |
| Typ av stödåtgärd | Ordning |
| Syfte | Att säkerställa likviditet till frivilligorganisationer för att på så sätt stimulera verksamhet och hjälpa frivilligorganisationer genom den pågående covid-19-krisen |
| Typ av stöd | Direkta bidrag |
| Budget | 1155 miljoner NOK |
| Stödnivå | — | Sökande kan få bidrag på 70 % av merkostnaderna och/eller kostnaderna för experimentell utveckling och/eller justering av verksamheter |

Datum för antagande av beslutet

18.5.2021

Ärende nr

86828

Beslut nr

042/21/KOL

Eftastat

Norge

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Covid-19 – ändringar av stödordningen för organisationer inom frivilligsektorn

Rättslig grund

Den ändrade förordningen om stödordningen för organisationer inom frivilligsektorn (ännu inget referensnummer)

Typ av stödåtgärd

Ordning

Syfte

Att säkerställa likviditet till frivilligorganisationer för att på så sätt stimulera verksamhet och hjälpa frivilligorganisationer genom den pågående covid-19-krisen

Typ av stöd

Direkta bidrag

Budget

1155 miljoner NOK

Stödnivå

—

Sökande kan få bidrag på 70 % av merkostnaderna och/eller kostnaderna för experimentell utveckling och/eller justering av verksamheter

| — | För evenemang och andra specificerade aktiviteter som äger rum som planerat kan sökande få bidrag på 70 % av de berättigande kostnaderna |
| --- | --- |

—

För evenemang och andra specificerade aktiviteter som äger rum som planerat kan sökande få bidrag på 70 % av de berättigande kostnaderna

| — | För evenemang och andra specificerade aktiviteter som ställts in kan sökande få bidrag på 50 % av de berättigande kostnaderna |
| --- | --- |

—

För evenemang och andra specificerade aktiviteter som ställts in kan sökande få bidrag på 50 % av de berättigande kostnaderna

Varaktighet

18.5.2021–31.12.2021

Sektorer av ekonomin som berörs

Frivilligsektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Lotteri- og stiftelsestilsynet |
| --- |
| Postboks 800 |
| N-6805 Førde |
| NORGE |

Lotteri- og stiftelsestilsynet

Postboks 800

N-6805 Førde

NORGE

Originalversionen av beslutet, från vilken alla konfidentiella uppgifter har tagits bort, finns på Eftas övervakningsmyndighets webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/28

---

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

(2021/C 343/09)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | den 20 maj 2020 |
| --- | --- |
| Ärende nr | 86839 |
| Beslut nr | 051/21/KOL |
| Eftastat | Norge |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Covid-19 – stödordning för inventarieförluster |
| Rättslig grund | Den ändrade förordningen om komplettering och genomförande av lagen om en tillfällig stödordning för företag vars omsättning minskat avsevärt efter augusti 2020 (ännu inte antagen). |
| Typ av stödåtgärd | Ordning |
| Syfte | Att ersätta restauranger, kaféer, barer och hotell som erbjuder livsmedel till andra kunder än hotellgäster, samt blomsterhandlare, för inventarieförluster. |
| Typ av stöd | Direkta bidrag |
| Budget | 25 miljoner NOK |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | 9 juni 2021–31 december 2021. |
| Sektorer av ekonomin som berörs | Livsmedelstjänster och blomsterhandlare. |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Brønnøysundregistrene |
| Postboks 900 |
| N-8910 Brønnøysund |
| Norge |

Datum för antagande av beslutet

den 20 maj 2020

Ärende nr

86839

Beslut nr

051/21/KOL

Eftastat

Norge

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Covid-19 – stödordning för inventarieförluster

Rättslig grund

Den ändrade förordningen om komplettering och genomförande av lagen om en tillfällig stödordning för företag vars omsättning minskat avsevärt efter augusti 2020 (ännu inte antagen).

Typ av stödåtgärd

Ordning

Syfte

Att ersätta restauranger, kaféer, barer och hotell som erbjuder livsmedel till andra kunder än hotellgäster, samt blomsterhandlare, för inventarieförluster.

Typ av stöd

Direkta bidrag

Budget

25 miljoner NOK

Stödnivå

100 %

Varaktighet

9 juni 2021–31 december 2021.

Sektorer av ekonomin som berörs

Livsmedelstjänster och blomsterhandlare.

Den beviljande myndighetens namn och adress

Brønnøysundregistrene

Postboks 900

N-8910 Brønnøysund

Norge

Originalversionen av beslutet, från vilken alla konfidentiella uppgifter har tagits bort, finns på Eftas övervakningsmyndighets webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

| 26.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/29

---

Talan väckt mot Eftas övervakningsmyndighet den 9 juli 2021 av SÝN hf.

(Mål E-4/21)

(2021/C 343/10)

Den 9 juli 2021 väckte Sýn hf. talan mot Eftas övervakningsmyndighet vid Eftadomstolen. Sýn hf. företräds av advokat Dóra Sif Tynes, ADVEL, Kalkofnsvegur 2, 101 Reykjavik, Island.

Sýn hf. yrkar att domstolen ska

| 1. | ogiltigförklara Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 023/21/COL av den 26 mars 2021 om stöd till Farice ehf. för investeringar i en tredje sjökabel, |
| --- | --- |

1.

ogiltigförklara Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 023/21/COL av den 26 mars 2021 om stöd till Farice ehf. för investeringar i en tredje sjökabel,

| 2. | förpliktiga Eftas övervakningsmyndighet att ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

förpliktiga Eftas övervakningsmyndighet att ersätta rättegångskostnaderna.

Rättsliga och faktiska omständigheter; grunder för talan

| — | Sýn (sökanden) är ett företag inom elektronisk kommunikation och medier som är verksamt på alla marknader för telekommunikation och radio- och tv-sändningar på Island och har sin registrerade adress på Suðurlandsbraut 8 i Reykjavik. Företaget har sina rötter i etableringen av Íslandssími hf. och Tal hf. i slutet av 90-talet efter att telekommunikationstjänsterna avreglerades på Island. Sökanden tillhandahåller omfattande elektroniska kommunikationstjänster, däribland datacentralstjänster, under varumärket Vodafone, enligt ett partnerskapsavtal med Vodafone Group plc. |
| --- | --- |

—

Sýn (sökanden) är ett företag inom elektronisk kommunikation och medier som är verksamt på alla marknader för telekommunikation och radio- och tv-sändningar på Island och har sin registrerade adress på Suðurlandsbraut 8 i Reykjavik. Företaget har sina rötter i etableringen av Íslandssími hf. och Tal hf. i slutet av 90-talet efter att telekommunikationstjänsterna avreglerades på Island. Sökanden tillhandahåller omfattande elektroniska kommunikationstjänster, däribland datacentralstjänster, under varumärket Vodafone, enligt ett partnerskapsavtal med Vodafone Group plc.

| — | Farice hf. startades 2002 av isländska och färöiska parter i syfte att förbereda, anlägga och driva ett elektroniskt undervattenskommunikationskabelsystem som ger internationell konnektivitet mellan Island, Färöarna och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

Farice hf. startades 2002 av isländska och färöiska parter i syfte att förbereda, anlägga och driva ett elektroniskt undervattenskommunikationskabelsystem som ger internationell konnektivitet mellan Island, Färöarna och Förenade kungariket.

| — | Förevarande talan avser en ogiltigförklaring av Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 023/21/COL (det omtvistade beslutet). Det omtvistade beslutet antogs den 26 mars 2021 efter en anmälan från de isländska myndigheterna som lämnades in den 23 mars 2021. |
| --- | --- |

—

Förevarande talan avser en ogiltigförklaring av Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 023/21/COL (det omtvistade beslutet). Det omtvistade beslutet antogs den 26 mars 2021 efter en anmälan från de isländska myndigheterna som lämnades in den 23 mars 2021.

| — | Sökanden yrkar att det omtvistade beslutet ska ogiltigförklaras på grund av att Eftas övervakningsmyndighet har






  — | underlåtit att uppfylla sin skyldighet att inleda ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (övervakningsavtalet), eftersom myndigheten borde ha hyst tvivel om åtgärdens förenlighet med EES-avtalet, |
| --- | --- | --- |

—

Sökanden yrkar att det omtvistade beslutet ska ogiltigförklaras på grund av att Eftas övervakningsmyndighet har

—

underlåtit att uppfylla sin skyldighet att inleda ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (övervakningsavtalet), eftersom myndigheten borde ha hyst tvivel om åtgärdens förenlighet med EES-avtalet,

| — | underlåtit att uppfylla sin skyldighet att lämna en tillräcklig motivering enligt artikel 16 i övervakningsavtalet. |
| --- | --- |

—

underlåtit att uppfylla sin skyldighet att lämna en tillräcklig motivering enligt artikel 16 i övervakningsavtalet.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 26.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/30

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2021/C 343/11)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Régnié”

PDO-FR-A0912-AM02

Datum för meddelandet: 7 juni 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Geografiskt område

I punkt IV.1 under I läggs orden ”på grundval av 2019 års officiella geografiska kodex” till efter ”Rhône”.

Denna redaktionella ändring gör det möjligt att hänvisa till det geografiska området i förhållande till 2019 års version av den officiella geografiska kodexen, som upprättats av INSEE, och därmed juridiskt säkerställa begränsningen av det geografiska området.

Det geografiska områdets avgränsning förblir oförändrad.

Ordet ”sker” ersätter ordet ”säkerställs”.

Punkt 6 i det sammanfattande dokumentet ändras i syfte att föra in dessa ändringar.

Dessutom läggs en mening till för att informera om att kartor över det geografiska området finns tillgängliga på INAO:s webbplats.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

2.   Omedelbart närområde

I punkt IV.3 under I läggs orden ”på grundval av 2019 års officiella geografiska kodex” till efter ”kommuner”.

En hänvisning till den geografiska kodexen från 2019 införs och förteckningen över kommuner uppdateras. Det datum då den behöriga nationella kommittén vid Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) godkände det reviderade geografiska område som omfattas av beteckningen läggs också till. Dessa ändringar är redaktionella och innebär ingen ändring av gränsen för det geografiska området. Ändringarna har blivit nödvändiga till följd av sammanslagningar eller delningar av kommuner, eller delar av kommuner, eller namnbyten.

Med den nya lydelsen går det tydligt att identifiera kommunerna i det avgränsade området i produktspecifikationen.

Rubriken ”Kompletterande krav” i det sammanfattande dokumentet ändras i enlighet med detta.

3.   Lagringsbestämmelser

I punkt IX.2 under I ersätts datumet ”den 1 mars” med datumet ”den 15 januari”.

Datum för kortaste lagringstid tidigareläggs från den 1 mars till den 15 januari året efter skörden, eftersom tidiga skördar blir allt vanligare till följd av klimatförändringarna, vilket medför att vinframställningen kan slutföras tidigare.

Tidigareläggandet av datumet för kortaste lagringstid påverkar inte kvaliteten på de viner som produceras vid denna vinodling. Tack vare de metoder som tillämpas för vinstockarna och vid vinanläggningen och som syftar till att bevara den aromatiska potentialen hos druvsorten gamay N som odlas i denna magra jord är det möjligt att framställa viner med en fruktig karaktär alltifrån ung ålder.

Punkt 5 i det sammanfattande dokumentet ändras. Vinframställningsmetoder

4.   Saluföring till konsument

I punkt IX.5 under I ersätts datumet ”den 15 mars” med datumet ”den 1 februari”.

I överensstämmelse med tidigareläggandet av datumet för kortaste lagringstid tidigareläggs datumet för saluföring av vinet till konsument från den 15 mars till den 1 februari.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

5.   Förflyttning mellan godkända upplagshavare

I punkt IX.5 under I stryks led b om datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare.

Mot bakgrund av den förkortade kortaste lagringstiden och tidigareläggandet av datumet för saluföring av vinet krävs det att man tillåter att vinet förflyttas snabbare mellan aktörerna. Det vore irrelevant att fastställa ett tidigare datum innan vilket vinet inte får förflyttas.

Rubriken till punkt IX.5 under I ändras därmed på så sätt att ”förflyttning av produkter och” stryks.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av dessa ändringar av produktspecifikationen.

6.   Övergångsbestämmelser

I punkt XI.1 a under I läggs ordet ”senast” till före orden ”till och med 2034 års skörd” i syfte att precisera villkoren för denna åtgärd.

Punkt 3 stryks eftersom den särskilda åtgärden har löpt ut.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av dessa ändringar av produktspecifikationen.

7.   Faktorer rörande kontrollen av produktspecifikationen

| — | Aktörerna kontrolleras hädanefter av ett certifieringsorgan och ordet ”kontrollplaner” ersätter ordet ”inspektionsplan” i de olika punkter som berörs i kapitel II i produktspecifikationen.
  Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring. |
| --- | --- |

—

Aktörerna kontrolleras hädanefter av ett certifieringsorgan och ordet ”kontrollplaner” ersätter ordet ”inspektionsplan” i de olika punkter som berörs i kapitel II i produktspecifikationen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

| — | Hänvisningar beträffande kontrollstrukturen
  Punkt II i kapitel III: Skrivreglerna för denna del har ändrats sedan det att produktspecifikationen godkändes i december 2011, och de fullständiga hänvisningarna till kontrollmyndigheten anges inte när kontrollerna utförs av ett certifieringsorgan.
  Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring. |
| --- | --- |

—

Hänvisningar beträffande kontrollstrukturen

Punkt II i kapitel III: Skrivreglerna för denna del har ändrats sedan det att produktspecifikationen godkändes i december 2011, och de fullständiga hänvisningarna till kontrollmyndigheten anges inte när kontrollerna utförs av ett certifieringsorgan.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn som ska registreras

Régnié

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Kort beskrivning

Vinerna är torra stilla röda viner.

De har en naturlig alkoholhalt på minst 10,5 volymprocent.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

Vid buteljering har vinerna en halt av äppelsyra på högst 0,4 gram per liter.

De viner som är färdiga för försäljning uppfyller följande analytiska standarder:

Högsta halt av jäsbart socker (glukos och fruktos): 3 gram per liter

Detta motsvarar standarderna i de unionsbestämmelser som är tillämpliga när det gäller högsta totala alkoholhalt, lägsta verkliga alkoholhalt, lägsta totala syrahalt och högsta totala halt av svaveldioxid.

När vinerna är unga har de en vacker rödviolett färg som med tiden utvecklas mot granatrött. Doft: Ofta blommiga inslag liksom inslag av röda bär som i takt med lagringen får kryddiga nyanser.

Smak: kraftig, med finess och mycket mjuk. Vinerna är mycket fruktiga.

Allmänna analytiska egenskaper

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent): | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 14,17 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent):

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

14,17

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

1.   Särskild oenologisk metod

| — | All användning av träspån är förbjuden. |
| --- | --- |

—

All användning av träspån är förbjuden.

| — | Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

| — | Subtraktiva berikningsmetoder är endast tillåtna inom en koncentrationsgräns på 10 %. |
| --- | --- |

—

Subtraktiva berikningsmetoder är endast tillåtna inom en koncentrationsgräns på 10 %.

| — | Vinerna ska åtminstone lagras till den 15 januari året efter skörden.
  Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i EU:s regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime). |
| --- | --- |

—

Vinerna ska åtminstone lagras till den 15 januari året efter skörden.

Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i EU:s regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

2.   Odlingsmetod

Planteringstäthet

Planteringstätheten ska vara minst 6 000 stockar per hektar.

Avståndet mellan raderna får vara högst 2,10 meter och avståndet mellan plantorna i samma rad måste vara minst 0,80 meter.

Under förutsättning att planteringstätheten på minst 6 000 stockar per hektar följs, och för att kunna använda maskiner, kan mellanrader användas med ett avstånd på högst 3 meter.

Beskärningsbestämmelser

| — | Beskärningen ska vara avslutad den 15 maj. |
| --- | --- |

—

Beskärningen ska vara avslutad den 15 maj.

| — | Vinerna kommer från stockar med kortskottsbeskärning (beskärs enligt gobeletmetoden, paraplybeskärning eller cordon de royat-metoden, enkel, dubbel eller ”charmet”) med högst 10 skott per stock. |
| --- | --- |

—

Vinerna kommer från stockar med kortskottsbeskärning (beskärs enligt gobeletmetoden, paraplybeskärning eller cordon de royat-metoden, enkel, dubbel eller ”charmet”) med högst 10 skott per stock.

| — | Varje stock har 3 till 5 grenar med högst 2 skott. Vid föryngringsbeskärning kan varje stock också ha en gren med högst 2 skott på ett vattenskott från den äldre delen. |
| --- | --- |

—

Varje stock har 3 till 5 grenar med högst 2 skott. Vid föryngringsbeskärning kan varje stock också ha en gren med högst 2 skott på ett vattenskott från den äldre delen.

| — | Vid formbeskärning eller vid byte av beskärningsmetod beskärs stockarna med högst 12 skott per stock. |
| --- | --- |

—

Vid formbeskärning eller vid byte av beskärningsmetod beskärs stockarna med högst 12 skott per stock.

Konstbevattning är inte tillåten.

Bestämmelser vid maskinell skörd

| — | De behållare som transporterar skörden från odlingslotten till anläggningen där vinet framställs får fyllas till högst 0,5 meter. |
| --- | --- |

—

De behållare som transporterar skörden från odlingslotten till anläggningen där vinet framställs får fyllas till högst 0,5 meter.

| — | Behållarna ska vara av inert material och avsedda för livsmedel. |
| --- | --- |

—

Behållarna ska vara av inert material och avsedda för livsmedel.

| — | Utrustningen för skörd och transport är försedd med ett system för vattenavrinning eller motsvarande skydd. |
| --- | --- |

—

Utrustningen för skörd och transport är försedd med ett system för vattenavrinning eller motsvarande skydd.

5.2.   Högsta avkastning per hektar

| 1. | 61 hektoliter/hektar |
| --- | --- |

1.

61 hektoliter/hektar

6.   Definition av det avgränsade området

Skörden av druvor, framställningen, beredningen och lagringen av vinet sker i följande kommuner i departementet Rhône, på grundval av 2019 års officiella geografiska kodex: Régnié-Durette och Lantignié.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Gamay N

8.   Beskrivning av samband

8.1.   Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

Det geografiska området sträcker sig över den östra sidan av bergskedjan ”Monts du Beaujolais”, nedanför bergstoppen ”Fût d’Avenas” vars högsta punkt ligger på 842 meters höjd, 50 kilometer norr om Lyon och 22 kilometer från Villefranche-sur-Saône.

Landskapet är kuperat och följer åsar och kullar som täcks av vinrankor. Ardières, en biflod till Saône, utgör dess södra gräns.

Området omfattar därmed kommunerna Régnié-Durette och Lantignié i departementet Rhône.

Det geografiska området är beläget bland den vidsträckta grupp metamorfa formationer från paleozoikum som återfinns på Centralmassivets västra sida, och omfattar i synnerhet vad som kallas ”Fleuries” granitmassiv. När denna grovkorniga granit bryts ner uppstår lerig sand i form av mycket permeabla sandformationer.

De jordlotter som avgränsats för druvskörd breder ut sig över samtliga sluttningar med granitsubstrat, på mellan 250 och 450 meters höjd, och har följande jordmåner:

| — | Ytlig och mycket filtrerande sandjord som bildats av granithaltig lerig sand på de branta sluttningarna i de centrala och norra delarna. |
| --- | --- |

—

Ytlig och mycket filtrerande sandjord som bildats av granithaltig lerig sand på de branta sluttningarna i de centrala och norra delarna.

| — | Jordmån som utvecklats på kolluvium och grov lerig sand av typen sandy loam, som är mer eller mindre rik på lera, på sluttningar med svagare lutning i de södra delarna. |
| --- | --- |

—

Jordmån som utvecklats på kolluvium och grov lerig sand av typen sandy loam, som är mer eller mindre rik på lera, på sluttningar med svagare lutning i de södra delarna.

| — | Alluvial jordmån som utvecklats på de gamla terrasserna, som har en lerig textur, en stundtals kompakt struktur och ofta är mycket stenig vid ytan. |
| --- | --- |

—

Alluvial jordmån som utvecklats på de gamla terrasserna, som har en lerig textur, en stundtals kompakt struktur och ofta är mycket stenig vid ytan.

Klimatet är ett kustklimat med påverkan från både kontinental- och medelhavsklimat. Nederbörden faller regelbundet under året (i genomsnitt 750 mm per år) och den årliga genomsnittstemperaturen ligger på nära 11 °C. ”Monts du Beaujolais” har en viktig funktion i och med att de skyddar mot vinden från väst, och därmed mildrar kustklimatets inverkan. Föhneffekten torkar ut den fuktiga luften, ger mer dagsljus och minskar nederbörden.

Den breda Saônedalen är också avgörande för vinstockarnas utveckling då den erbjuder mycket ljus och för med sig stråk av medelhavsklimat som framför allt kännetecknas av hög värme sommartid.

8.2.   Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

I sin bok Le vigneronnage en Beaujolais från 1907 styrker författaren François Myard förekomsten av en galloromersk villa tillhörande en viss Réginus som ska ha gett sitt namn åt kommunen. Den dåvarande organisationen vittnar om förutsättningarna för ”annan odling än frukt, som den aktuella vinodlingen hör ihop med”.

Klostret i Cluny tycks ha ägt vinodlingar i närheten av byn Régnié. I Clunys stadga nämns år 992 att en man vid namn Umfred skänker ”kapellet Sainte-Marie i byn Dueri (Durette) belägen i trakten av Mâcon och allt han äger i denna socken i fråga om mark, vinodlingar, gräsmark, kvarnar” till klostret. Det noteras att Durette år 1602 har 15 ”eldstäder” och området anses ”bra endast för vin”.

Vinerna från Régnié sedan länge haft ett mycket bra anseende. Från och med år 1769 räknas Régnié och Durette till de 16 socknar i Beaujolais-regionen som tillåts skicka sina viner till Paris.

Vad gäller 1600-talets vävindustri i Rignyé (Régnié) preciserar Bonardet i sin bok Histoire de Régnié (1945) följande: ”De gamla yrkena (vävning) försvann efter som, i takt med att marken i Beaujolais täcktes med vinrankor”. Enligt Lambert d’Antigny, intendent med ansvar för polis, rättsväsende och finanser, täcker vinrankorna en fjärdedel av området.

Egendomen ”Grange Charton” ligger i Régnié. Denna praktfulla samling lantlig 1800-talsarkitektur utgör sätet för företaget ”Hospices de Beaujeu” och omfattar vinodlarbostäder och vinkällare. Systrarna Millières testamenterade egendomen till vårdhemmet år 1809 och den har med tiden växt tack vare gåvor och legat i form av vinrankor. Vårdhemmets vinauktion är den äldsta kända försäljningen till förmån för välgörenhet.

Efter att först ha utmärkt sig bland vinerna med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Beaujolais” genom att få benämningen ”Villages” erkändes den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Régnié” genom dekret den 20 december 1988.

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Régnié” kännetecknas av en kombination av regionala traditioner och modern teknik. Druvsorten gamay N dominerar produktionen av röda viner. Den är känd som en skör men fruktbar druvsort som mognar tidigt och är känslig för sen frost och alltför stark sol.

Producenterna, som eftersträvar ett kvalitetsvin, har lärt sig att kontrollera druvans tillväxt, bland annat genom en hög planteringstäthet och kortskottsbeskärning.

För att druvan ska mogna på ett bra sätt försäkrar sig producenten om att en tillräckligt stor del av bladytan exponeras. Vinstockarna kan därför bindas upp med en fast uppbindning, vilket också underlättar användningen av maskiner.

I överensstämmelse med gällande praxis har producenterna parallellt börjat använda sig av en särskild form av vinframställning med traditionell jäsning liksom en metod med delvis kolsyrejäsning.

2010 framställde 222 producenter 17 000 hektoliter vin från vinodlingar med en yta på 400 hektar.

8.3.   Samspel mellan de olika sambanden

Det geografiska området för ”Régnié” sträcker sig huvudsakligen över ett substrat av granit eller formationer som uppkommit till följd av granitnedbrytning.

Jordmånen är generellt sandig, sur, tämligen filtrerande och därmed mager. I denna naturliga miljö kommer druvsorten gamay N till sitt fulla uttryck, vilket gör det möjligt att framställa fruktiga och eleganta viner med en koncentration och balans som gör att de kan lagras.

Den skiftande jordmånen, som kan vara mer eller mindre lerig och stundvis rik på stora granitfragment eller sandsten, ger upphov till viner med olika nyanser. Druvor från jordlotter vars jordmån utvecklats på lera ger mer strukturerade viner, medan druvor från jordlotter vars jordmån utvecklats på lerig sand ger mjukare och fruktigare viner.

Vinodlingen, som ligger i hjärtat av ett kuperat landskap, gynnas av ett fördelaktigt klimat och skyddas mot kraftiga vindar av det skogstäckta berget ”Fût d’Avenas”. Det öppna läget mot den vidsträckta Saôneslätten ger ett dagsljus som främjar vinrankornas klorofyllaktivitet. Då vinodlingen ligger halvvägs upp på berget undgår den oftast vårfrosten och morgondimman på Saôneslätten och gynnas av ett optimalt solljus, medan sluttningarna säkerställer en snabb dränering av eventuellt överskott av regnvatten.

Eftersom Ardièresdalen, i öst-västlig riktning, skyddas av ”Monts du Beaujolais” och därmed drar fördel av föhneffekten är läget i allmänhet gynnsamt för att druvorna ska mogna på ett optimalt och jämnt sätt.

Producenterna använder sig av metoder, såväl på vinodlingen som vid vinanläggningen, med vilka man drar fördel av dessa särskilda förhållanden. Genom att produktionen av och kraftfullheten hos druvsorten gamay N anpassas till den magra jordmånen av lerig sand med särskilda odlingsmetoder, kortskottsbeskärning och vinframställningsmetoder som bevarar den aromatiska potentialen, är det möjligt att framställa unga viner med en fruktig karaktär och god lagringsförmåga.

Sedan 1967 presenterar producenterna tillsammans ett urval omsorgsfullt utvalda viner från ”Régnié” i vinkällaren ”Caveau des deux clochers”. De anordnar flera smakprovningar, utställningar och idrottsevenemang i syfte att visa upp byn och vinet.

Som den sista kommunala kontrollerade ursprungsbeteckningen att erkännas i Beaujolais-regionen kallar de ”Régnié” för ”Beaujolais prins”.

9.   Ytterligare tillämpliga krav (förpackning, märkning, kompletterande krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av kompletterande krav:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av kravet:

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för vinframställning, vinberedning och lagring, omfattar följande kommuner på grundval av 2019 års officiella geografiska kodex:

| — | Departementet Côte-d’Or:
  Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée och Vougeot. |
| --- | --- |

—

Departementet Côte-d’Or:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée och Vougeot.

| — | Departementet Rhône:
  Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (endast den del som motsvarar området för den äldre kommunen Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon och Vindry-sur-Turdine (endast den del som motsvarar området för de äldre kommunerna Dareizé, Les Olmes och Saint-Loup). |
| --- | --- |

—

Departementet Rhône:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (endast den del som motsvarar området för den äldre kommunen Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon och Vindry-sur-Turdine (endast den del som motsvarar området för de äldre kommunerna Dareizé, Les Olmes och Saint-Loup).

| — | Departementet Saône-et-Loire:
  Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (endast den del som motsvarar området för den äldre kommunen La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (endast den del som motsvarar området för de äldre kommunerna Donzy-le-National, Massy och La Vineuse), Vinzelles och Viré. |
| --- | --- |

—

Departementet Saône-et-Loire:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (endast den del som motsvarar området för den äldre kommunen La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (endast den del som motsvarar området för de äldre kommunerna Donzy-le-National, Massy och La Vineuse), Vinzelles och Viré.

| — | Departementet Yonne:
  Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (endast den del som motsvarar området för de äldre kommunerna Champvallon, Villiers sur Tholon och Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers och Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Departementet Yonne:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (endast den del som motsvarar området för de äldre kommunerna Champvallon, Villiers sur Tholon och Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers och Yrouerre.

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av kompletterande krav:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av kravet:

| a) | Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt






  — | att det handlar om namnet på en registrerad plats, och |
| --- | --- | --- |

a)

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt

—

att det handlar om namnet på en registrerad plats, och

| — | att denna plats nämns i skördedeklarationen. |
| --- | --- |

—

att denna plats nämns i skördedeklarationen.

Namnet på den registrerade platsen anges omedelbart efter namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen och trycks med bokstäver som är högst lika höga och breda som de bokstäver som utgör namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen.

| b) | Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin du Beaujolais” eller ”Grand Vin du Beaujolais” eller ”Cru du Beaujolais”.
  De bokstäver som används för denna större geografiska enhet får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn. |
| --- | --- |

b)

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin du Beaujolais” eller ”Grand Vin du Beaujolais” eller ”Cru du Beaujolais”.

De bokstäver som används för denna större geografiska enhet får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cc8d10c6-1898-4714-a513-2186ca061280

---

(1)  EGT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 26.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/38

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2021/C 343/12)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Fleurie”

PDO-FR-A0930-AM02

Datum för meddelandet: 7 juni 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Geografiskt område

I punkt IV.1 under I läggs orden ”på grundval av 2019 års officiella geografiska kodex” till efter ”Rhône”.

Denna redaktionella ändring gör det möjligt att hänvisa till det geografiska området i förhållande till 2019 års version av den officiella geografiska kodexen, som upprättats av INSEE, och därmed juridiskt säkerställa begränsningen av det geografiska området.

Det geografiska områdets avgränsning förblir oförändrad.

Ordet ”sker” ersätter ordet ”säkerställs”.

Punkt 6 i det sammanfattande dokumentet ändras i syfte att föra in dessa ändringar.

Dessutom läggs en mening till för att informera om att kartor över det geografiska området finns tillgängliga på INAO:s webbplats.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

2.   Omedelbart närområde

I punkt IV.3 under I läggs orden ”på grundval av 2019 års officiella geografiska kodex” till efter ”kommuner”.

En hänvisning till den geografiska kodexen från 2019 införs och förteckningen över kommuner uppdateras. Det datum då den behöriga nationella kommittén vid Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) godkände det reviderade geografiska område som omfattas av beteckningen läggs också till. Dessa ändringar är redaktionella och innebär ingen ändring av gränsen för det geografiska området. Ändringarna har blivit nödvändiga till följd av sammanslagningar eller delningar av kommuner, eller delar av kommuner, eller namnbyten.

Med den nya lydelsen går det tydligt att identifiera kommunerna i det avgränsade området i produktspecifikationen.

Rubriken ”Kompletterande krav” i det sammanfattande dokumentet ändras i enlighet med detta.

3.   Lagringsbestämmelser

I punkt IX.2 under I ersätts datumet ”den 1 mars” med datumet ”den 15 januari”.

Datum för kortaste lagringstid tidigareläggs från den 1 mars till den 15 januari året efter skörden, eftersom tidiga skördar blir allt vanligare till följd av klimatförändringarna, vilket medför att vinframställningen kan slutföras tidigare.

Tidigareläggandet av datumet för kortaste lagringstid påverkar inte kvaliteten på vinerna, eftersom klimat- och markförhållandena i området medför att druvsorten gamay N mognar tidigt och vinerna kan avnjutas unga.

Punkt 5 i det sammanfattande dokumentet ändras.

4.   Saluföring till konsument

I punkt IX.5 under I ersätts datumet ”den 15 mars” med datumet ”den 1 februari”.

I överensstämmelse med tidigareläggandet av datumet för kortaste lagringstid tidigareläggs datumet för saluföring av vinet till konsument från den 15 mars till den 1 februari.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

5.   Förflyttning mellan godkända upplagshavare

I punkt IX.5 under I stryks led b om datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare.

Mot bakgrund av den förkortade kortaste lagringstiden och tidigareläggandet av datumet för saluföring av vinet krävs det att man tillåter att vinet förflyttas snabbare mellan aktörerna. Det vore irrelevant att fastställa ett tidigare datum innan vilket vinet inte får förflyttas.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

Rubriken till punkt IX.5 under I ändras därmed på så sätt att ”förflyttning av produkter och” stryks.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av dessa ändringar av produktspecifikationen.

6.   Övergångsbestämmelser

I punkt XI.2 a under I läggs ordet ”senast” till före orden ”till och med 2034 års skörd” i syfte att precisera villkoren för denna åtgärd.

Punkt 4 stryks eftersom den särskilda åtgärden har löpt ut.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av dessa ändringar av produktspecifikationen.

7.   Faktorer rörande kontrollen av produktspecifikationen

| — | Aktörerna kontrolleras hädanefter av ett certifieringsorgan och ordet ”kontrollplaner” ersätter ordet ”inspektionsplan” i de olika punkter som berörs i kapitel II i produktspecifikationen.
  Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring. |
| --- | --- |

—

Aktörerna kontrolleras hädanefter av ett certifieringsorgan och ordet ”kontrollplaner” ersätter ordet ”inspektionsplan” i de olika punkter som berörs i kapitel II i produktspecifikationen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

| — | Hänvisningar beträffande kontrollstrukturen
  Punkt II i kapitel III: Skrivreglerna för denna del har ändrats sedan det att produktspecifikationen godkändes i december 2011, och de fullständiga hänvisningarna till kontrollmyndigheten anges inte när kontrollerna utförs av ett certifieringsorgan.
  Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring. |
| --- | --- |

—

Hänvisningar beträffande kontrollstrukturen

Punkt II i kapitel III: Skrivreglerna för denna del har ändrats sedan det att produktspecifikationen godkändes i december 2011, och de fullständiga hänvisningarna till kontrollmyndigheten anges inte när kontrollerna utförs av ett certifieringsorgan.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn som ska registreras

Fleurie

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Kort beskrivning

Vinerna är torra stilla röda viner. De har en naturlig alkoholhalt på minst 10,5 volymprocent.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

Vid buteljering har vinerna en halt av äppelsyra på högst 0,4 gram per liter.

De viner som är färdiga för försäljning uppfyller följande analytiska standarder:

Högsta halt av jäsbart socker (glukos och fruktos): 3 gram per liter

Detta motsvarar standarderna i de unionsbestämmelser som är tillämpliga när det gäller högsta totala alkoholhalt, lägsta verkliga alkoholhalt, lägsta totala syrahalt och högsta totala halt av svaveldioxid.

Vinerna har en vacker rödviolett färg som i takt med lagringen utvecklas mot granatröda nyanser. Doft: Ofta blommiga inslag liksom inslag av röda bär som i takt med lagringen utvecklas mot kryddiga inslag. Smak: kraftig, utan att vara överdriven, lätt syrlig. Detta lätta vin har finess och presenteras ofta som det mest ”feminina” av ”Crus du Beaujolais”-vinerna.

Allmänna analytiska egenskaper

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent): | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 14,17 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent):

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

14,17

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

1.   Särskild oenologisk metod

| — | All användning av träspån är förbjuden. |
| --- | --- |

—

All användning av träspån är förbjuden.

| — | Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

| — | Subtraktiva berikningsmetoder är endast tillåtna inom en koncentrationsgräns på 10 %. |
| --- | --- |

—

Subtraktiva berikningsmetoder är endast tillåtna inom en koncentrationsgräns på 10 %.

| — | Vinerna ska åtminstone lagras till den 15 januari året efter skörden. |
| --- | --- |

—

Vinerna ska åtminstone lagras till den 15 januari året efter skörden.

Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i EU:s regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

2.   Odlingsmetod

Planteringstäthet

Planteringstätheten ska vara minst 6 000 stockar per hektar.

Avståndet mellan raderna får vara högst 2,10 meter och avståndet mellan plantorna i samma rad måste vara minst 0,80 meter.

Under förutsättning att planteringstätheten på minst 6 000 stockar per hektar följs, och för att kunna använda maskiner, kan mellanrader användas med ett avstånd på högst 3 meter.

Beskärningsbestämmelser

| — | Beskärningen ska vara avslutad den 15 maj. |
| --- | --- |

—

Beskärningen ska vara avslutad den 15 maj.

| — | Vinerna kommer från stockar med kortskottsbeskärning (beskärs enligt gobeletmetoden, paraplybeskärning eller cordon de royat-metoden, enkel, dubbel eller ”charmet”) med högst 10 skott per stock. |
| --- | --- |

—

Vinerna kommer från stockar med kortskottsbeskärning (beskärs enligt gobeletmetoden, paraplybeskärning eller cordon de royat-metoden, enkel, dubbel eller ”charmet”) med högst 10 skott per stock.

| — | Varje stock har 3 till 5 grenar med högst 2 skott. Vid föryngringsbeskärning kan varje stock också ha en gren med högst 2 skott på ett vattenskott från den äldre delen. |
| --- | --- |

—

Varje stock har 3 till 5 grenar med högst 2 skott. Vid föryngringsbeskärning kan varje stock också ha en gren med högst 2 skott på ett vattenskott från den äldre delen.

| — | Vid formbeskärning eller vid byte av beskärningsmetod beskärs stockarna med högst 12 skott per stock. |
| --- | --- |

—

Vid formbeskärning eller vid byte av beskärningsmetod beskärs stockarna med högst 12 skott per stock.

Konstbevattning är inte tillåten.

– Bestämmelser vid maskinell skörd

| — | De behållare som transporterar skörden från odlingslotten till anläggningen där vinet framställs får fyllas till högst 0,5 meter. |
| --- | --- |

—

De behållare som transporterar skörden från odlingslotten till anläggningen där vinet framställs får fyllas till högst 0,5 meter.

| — | Behållarna ska vara av inert material och avsedda för livsmedel. |
| --- | --- |

—

Behållarna ska vara av inert material och avsedda för livsmedel.

| — | Utrustningen för skörd och transport är försedd med ett system för vattenavrinning eller motsvarande skydd. |
| --- | --- |

—

Utrustningen för skörd och transport är försedd med ett system för vattenavrinning eller motsvarande skydd.

5.2.   Högsta avkastning per hektar

| 1. | 61 hektoliter/hektar |
| --- | --- |

1.

61 hektoliter/hektar

6.   Definition av det avgränsade området

Skörden av druvor, framställningen, beredningen och lagringen av vinet sker i följande kommun i departementet Rhône, på grundval av 2019 års officiella geografiska kodex: Fleurie.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Gamay N

8.   Beskrivning av samband

8.1.   Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

Det geografiska området ligger i hjärtat av vinodlingarna i ”Beaujolais”, på den östra sidan av bergskedjan ”Monts du Beaujolais”.

Området omfattar enbart kommunen Fleurie i departementet Rhône, norr om Lyon.

Det kuperade landskapet och de ofta branta kullarna är nästan helt täckta av vinrankor. I bakgrunden täcks de högsta bergen av skog.

De jordlotter som avgränsats för druvskörden vilar på ett rosa granitsubstrat som är porfyriskt, glimmerfattigt och kallas ”Fleurie-granit”.

Två geomorfologiskt olika sammansättningar utmärker sig:

| — | Ovanför samhället, på mellan 300 och 450 meters höjd, går moderberget ofta i dagen och branta sluttningar ger en mycket sandhaltig och mager jordmån. |
| --- | --- |

—

Ovanför samhället, på mellan 300 och 450 meters höjd, går moderberget ofta i dagen och branta sluttningar ger en mycket sandhaltig och mager jordmån.

| — | Nedanför samhället minskar lutningen gradvis fram till 230 meters höjd i riktning mot Saône, och berget täcks av colluvium från sluttningarna. Jordmånen blir mer kompakt och berikas med lera, finsand och silt. |
| --- | --- |

—

Nedanför samhället minskar lutningen gradvis fram till 230 meters höjd i riktning mot Saône, och berget täcks av colluvium från sluttningarna. Jordmånen blir mer kompakt och berikas med lera, finsand och silt.

Kanalen ”Bief de Roclaine” och bäcken ”Ruisseau de la Presle”, som rinner nedför berget och flyter samman med Saône, delar upp landskapet och ger en varierad exponering.

Klimatet är ett mildare kustklimat med en årlig genomsnittstemperatur på nära 11 °C och måttlig nederbörd som faller regelbundet under året (i genomsnitt 750 mm). Det geografiska området påverkas av både kontinentalklimat (åskväder på somrarna, frostdimma på vintrarna) och Medelhavsklimat (varma somrar, mest nederbörd under höst och vår). Det geografiska området skyddas mot vinden från väst av ”Monts du Beaujolais” och sträcker sig dessutom mot en sekundär, mindre bergskedja, vilket gör att sluttningarna i allmänhet är vända mot sydost. Redan i gryningen faller ljuset över sluttningen som värms upp av de första solstrålarna. Då vinodlingen ligger halvvägs upp på berget undgår den oftast vårfrosten och morgondimman på Saôneslätten. Den gynnas av ett maximalt antal soltimmar och eventuella överskott av regnvatten dräneras snabbt.

8.2.   Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

Fleurie är en gammal by. I området, som har en vattenreservoar, fanns mycket tidigt gynnsamma förutsättningar för människor, som i första hand bosatte sig i små byar i de västra delarna.

Det finns belägg för att vinodling har bedrivits i Fleurieområdet sedan år 987 genom en handling som upprättats för klostret i Arpayé, som är beläget nedanför byn och direkt underställt klostret i Cluny, i vilken det förhandlas om en ”jordbit” med ”vinrankor”.

Från och med slutet av 1400-talet utvecklar Lyons borgarklass, som blivit rik på silke och bankverksamhet, vinodlingen.

På 1700-talet transporterades de högt ansedda vinerna från ”Fleurie” till Paris av vinhandlare från Bourgogne och salufördes sedan i allt högre utsträckning i norra Frankrike och England. I början av 1900-talet säljs vinet i hela Frankrike och på de utländska marknaderna i Schweiz, Belgien och Tyskland.

1927 slår Fleuries vinkooperativ upp dörrarna, på initiativ av lokala familjer. Marguerite Chabert, vars familj ligger bakom Fleuries vinkooperativ och som under en tid är dess ordförande, präglar tack vare sin personlighet bakgrunden till denna ”cru”.

År 1936 erkänns den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Fleurie”. ”Fleurie” går i täten för ”Crus du Beaujolais” och på framför allt den schweiziska marknaden betalar man dyrt för vinerna.

Byn öppnar upp för turism. 2007 går ett trettiotal egendomar samman och öppnar en mindre vinkällare vid namn ”La maison de Fleurie”.

Byborna identifierar sig med ”la Madone” – statyn av Jungfru Maria som vakar över de vinodlingar som hon överblickar från Fleuries kapell. Under årens lopp har hon blivit kommunens och vinodlingens symbol och finns avbildad på de flesta etiketter och reklamaffischer.

Vinodlingen är uteslutande avsedd för produktion av rött vin. Den huvudsakliga druvsorten är gamay N. I syfte att kontrollera tillväxten beskärs stockarna med kortskottsbeskärning enligt gobeletmetoden.

Jordegendomarna är till största delen familjeägda. Generationerna avlöser varandra och arbetar även tillsammans. Den genomsnittliga areal som brukas per företag uppgår till omkring 9 hektar. Vinodlingen ”Fleurie” omfattade 2010 en yta på omkring 1 400 hektar. Vinet produceras av 180 producenter, ett vinkooperativ och ett tiotal handlare.

8.3.   Samspel mellan de olika sambanden

Den historiska vinodlingen i ”Fleurie” sträcker sig mer än tusen år tillbaka i tiden och har över tid format ett originellt landskap där den har fyllt en viktig funktion.

De terrassformade vinodlingarna ligger på mellan 200 och 450 meters höjd i ett kuperat område på ett substrat av granit. De ligger på stundtals mycket branta sluttningar med ett gynnsamt läge för att producera vin med fin aromatisk komplexitet.

Det öppna läget mot den vidsträckta Saôneslätten ger ett dagsljus som gynnar klorofyllaktiviteten hos vinrankorna, vilket förstärks av höjdförhållandena och det till övervägande delen sydostliga läge som garanterar en optimal och jämn mognadsprocess för druvorna.

Jordmånen består av granithaltig lerig sand, är mager och filtrerande och lämpar sig för en måttlig produktion. Druvsorten gamay N är känslig för olika jordmåner och är framför allt lämplig för magra jordar. Den producerar ett lätt vin med en bouquet av fina tanniner.

Under dessa speciella geografiska förhållanden har producenterna av ”Fleurie” under generationer utvecklat metoder som gör det möjligt att få ut det bästa ur druvsorten gamay N.

I överensstämmelse med praxis tar sig deras yrkeskunskap uttryck i kortskottsbeskärning enligt gobeletmetoden, hög planteringstäthet, odlingsmetoder som begränsar markerosionen och vinframställningsmetoder som anpassats i syfte att producera en färgrik råvara och som samtidigt säkerställer att vinerna har finess, fruktighet och elegans.

Långt innan ”Beaujolais nouveau” erövrade världen var ”Fleurie” redan högt ansett och hade ett orubbligt gott rykte. I början av 1700-talet transporterades vinet till Paris av vinhandlare från Bourgogne. På 1800-talet klassade olika författare, däribland Jullien, Guyot och Danguy, som studerade och beskrev franska viner, alltid ”Fleurie” bland de bästa vinerna.

Konsumenter från Schweiz och England, som drogs till likheten mellan namnet ”Fleurie” och ”Fleur”/”Flower”, bidrog till vinets goda rykte i hela Europa. Denna ryktbarhet bekräftas fortfarande under den årliga marknad som anordnas i Fleurie lördagen och söndagen efter Allhelgonadagen och som lockar en stor publik.

9.   Ytterligare tillämpliga krav (förpackning, märkning, kompletterande krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av kompletterande krav:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av kravet:

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för vinframställning, vinberedning och lagring, omfattar följande kommuner på grundval av 2019 års officiella geografiska kodex:

| — | Departementet Côte-d’Or:
  Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée och Vougeot. |
| --- | --- |

—

Departementet Côte-d’Or:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée och Vougeot.

| — | Departementet Rhône:
  Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (endast den del som motsvarar området för den äldre kommunen Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon och Vindry-sur-Turdine (endast den del som motsvarar området för de äldre kommunerna Dareizé, Les Olmes och Saint-Loup). |
| --- | --- |

—

Departementet Rhône:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (endast den del som motsvarar området för den äldre kommunen Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon och Vindry-sur-Turdine (endast den del som motsvarar området för de äldre kommunerna Dareizé, Les Olmes och Saint-Loup).

| — | Departementet Saône-et-Loire:
  Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (endast den del som motsvarar området för den äldre kommunen La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (endast den del som motsvarar området för de äldre kommunerna Donzy-le-National, Massy och La Vineuse), Vinzelles och Viré. |
| --- | --- |

—

Departementet Saône-et-Loire:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (endast den del som motsvarar området för den äldre kommunen La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (endast den del som motsvarar området för de äldre kommunerna Donzy-le-National, Massy och La Vineuse), Vinzelles och Viré.

| — | Departementet Yonne:
  Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (endast den del som motsvarar området för de äldre kommunerna Champvallon, Villiers sur Tholon och Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers och Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Departementet Yonne:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (endast den del som motsvarar området för de äldre kommunerna Champvallon, Villiers sur Tholon och Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers och Yrouerre.

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av kompletterande krav:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av kravet:

| a) | – Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt






  — | att det handlar om namnet på en registrerad plats, och |
| --- | --- | --- |

a)

– Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt

—

att det handlar om namnet på en registrerad plats, och

| — | att denna plats nämns i skördedeklarationen.
  Namnet på den registrerade platsen anges omedelbart efter namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen och trycks med bokstäver som är högst lika höga och breda som de bokstäver som utgör namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

att denna plats nämns i skördedeklarationen.

Namnet på den registrerade platsen anges omedelbart efter namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen och trycks med bokstäver som är högst lika höga och breda som de bokstäver som utgör namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen.

| b) | – Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin du Beaujolais” eller ”Grand Vin du Beaujolais” eller ”Cru du Beaujolais”.
  De bokstäver som används för denna större geografiska enhet får varken till höjden eller till bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn. |
| --- | --- |

b)

– Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin du Beaujolais” eller ”Grand Vin du Beaujolais” eller ”Cru du Beaujolais”.

De bokstäver som används för denna större geografiska enhet får varken till höjden eller till bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-163ce6ee-43f3-40c6-b350-36ff801081a0

---

(1)  EGT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---