# Uradni list C 286/16.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 286 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6416. julij 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 286

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6416. julij 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 560. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (JDE, Interactio), 27. 4. 2021–28. 4. 2021 |
| 2021/C 286/01 | Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Nova podoba Evrope – Resolucija EESO o konferenci o prihodnosti Evrope | 1 |
| 2021/C 286/02 | Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Partnersko sodelovanje evropske civilne družbe za trajnostno prihodnost – Prispevek EESO k socialnemu vrhu v Portu | 6 |
| | MNENJA |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 560. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (JDE, Interactio), 27. 4. 2021–28. 4. 2021 |
| 2021/C 286/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Svobodni poklici 4.0 (mnenje na lastno pobudo) | 8 |
| 2021/C 286/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vloga socialne ekonomije pri ustvarjanju delovnih mest in izvajanju evropskega stebra socialnih pravic (raziskovalno mnenje) | 13 |
| 2021/C 286/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Poklicno usposabljanje: učinkovitost sistemov za predvidevanje in usklajevanje znanj in spretnosti s potrebami trga dela ter vloga socialnih partnerjev in različnih deležnikov (raziskovalno mnenje na zaprosilo portugalskega predsedstva) | 20 |
| 2021/C 286/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kako z vidika vseživljenjskega učenja na podlagi izobraževanja in usposabljanja spodbujati znanja in spretnosti, ki jih Evropa potrebuje za pravičnejšo, bolj povezano, bolj trajnostno, bolj digitalno in odpornejšo družbo (raziskovalno mnenje na zaprosilo portugalskega predsedstva) | 27 |
| 2021/C 286/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kako izvajati harmonizacijo vstopa prehranskih dopolnil na trg EU: rešitve in dobra praksa (raziskovalno mnenje) | 33 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

560. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (JDE, Interactio), 27. 4. 2021–28. 4. 2021

2021/C 286/01

Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Nova podoba Evrope – Resolucija EESO o konferenci o prihodnosti Evrope

1

2021/C 286/02

Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Partnersko sodelovanje evropske civilne družbe za trajnostno prihodnost – Prispevek EESO k socialnemu vrhu v Portu

6

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

560. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (JDE, Interactio), 27. 4. 2021–28. 4. 2021

2021/C 286/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Svobodni poklici 4.0 (mnenje na lastno pobudo)

8

2021/C 286/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vloga socialne ekonomije pri ustvarjanju delovnih mest in izvajanju evropskega stebra socialnih pravic (raziskovalno mnenje)

(raziskovalno mnenje)

13

2021/C 286/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Poklicno usposabljanje: učinkovitost sistemov za predvidevanje in usklajevanje znanj in spretnosti s potrebami trga dela ter vloga socialnih partnerjev in različnih deležnikov (raziskovalno mnenje na zaprosilo portugalskega predsedstva)

20

2021/C 286/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kako z vidika vseživljenjskega učenja na podlagi izobraževanja in usposabljanja spodbujati znanja in spretnosti, ki jih Evropa potrebuje za pravičnejšo, bolj povezano, bolj trajnostno, bolj digitalno in odpornejšo družbo (raziskovalno mnenje na zaprosilo portugalskega predsedstva)

(raziskovalno mnenje na zaprosilo portugalskega predsedstva)

27

2021/C 286/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kako izvajati harmonizacijo vstopa prehranskih dopolnil na trg EU: rešitve in dobra praksa (raziskovalno mnenje)

(raziskovalno mnenje)

33

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 560. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (JDE, Interactio), 27. 4. 2021–28. 4. 2021 |
| 2021/C 286/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem upravljanju podatkov (akt o upravljanju podatkov) (COM(2020) 767 final) | 38 |
| 2021/C 286/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Nova agenda za potrošnike – Krepitev odpornosti potrošnikov za trajnostno okrevanje (COM(2020) 696 final) | 45 |
| 2021/C 286/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropska strategija za zdravila (COM(2020) 761 final) | 53 |
| 2021/C 286/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Čim boljše izkoriščanje inovacijskega potenciala EU – Akcijski načrt za pravice intelektualne lastnine v podporo okrevanju in odpornosti EU (COM(2020) 760 final) | 59 |
| 2021/C 286/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020) 842 final – 2020/0374 (COD)) | 64 |
| 2021/C 286/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD)) | 70 |
| 2021/C 286/14 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu – Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (JOIN(2020) 18 final) | 76 |
| 2021/C 286/15 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o računalniško podprtem sistemu za komunikacijo v čezmejnih civilnih in kazenskih postopkih (sistem e-CODEX) in spremembi Uredbe (EU) 2018/1726 (COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD)) | 82 |
| 2021/C 286/16 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Digitalizacija pravosodja v Evropski uniji – Zbirka orodij za izkoriščanje priložnosti (COM(2020) 710 final) | 88 |
| 2021/C 286/17 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU (COM(2018) 51 final – 2018/0018 (COD)) | 95 |
| 2021/C 286/18 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi s prenosom izvedbenih pooblastil na Komisijo za opredelitev pomena izrazov, uporabljenih v nekaterih določbah navedene direktive (COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS)) | 102 |
| 2021/C 286/19 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU) št. 389/2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin glede vsebine elektronskih evidenc (COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS)) | 106 |
| 2021/C 286/20 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Oblikovanje evropske zdravstvene unije: krepitev odpornosti EU na čezmejne grožnje za zdravje (COM(2020) 724 final) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okrepljeni vlogi Evropske agencije za zdravila pri pripravljenosti na krize in kriznem upravljanju na področju zdravil in medicinskih pripomočkov (COM(2020) 725 final – 2020/321 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in o razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD)) | 109 |
| 2021/C 286/21 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 (COM(2020) 565 final) | 121 |
| 2021/C 286/22 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020) 698 final) | 128 |
| 2021/C 286/23 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027 (COM(2020) 758 final) | 134 |
| 2021/C 286/24 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Zagotavljanje pravnega varstva v EU – evropska strategija za usposabljanje na področju pravosodja za obdobje 2021–2024 (COM(2020) 713 final) | 141 |
| 2021/C 286/25 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD)) | 146 |
| 2021/C 286/26 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost (COM(2020) 741 final) | 152 |
| 2021/C 286/27 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020) 789 final) | 158 |
| 2021/C 286/28 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 ter predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpornosti kritičnih subjektov (COM(2020) 823 final – 2020/0359(COD), COM(2020) 829 final – 2020/0365(COD)) | 170 |
| 2021/C 286/29 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski mediji v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju (COM(2020) 784 final) | 176 |
| 2021/C 286/30 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti (COM(2020) 667 final) | 181 |
| 2021/C 286/31 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede oprostitev pri uvozu in nekaterih dobavah v zvezi z ukrepi Unije v javnem interesu (COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS)) | 190 |

III   Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

560. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (JDE, Interactio), 27. 4. 2021–28. 4. 2021

2021/C 286/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem upravljanju podatkov (akt o upravljanju podatkov) (COM(2020) 767 final)

(COM(2020) 767 final)

38

2021/C 286/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Nova agenda za potrošnike – Krepitev odpornosti potrošnikov za trajnostno okrevanje (COM(2020) 696 final)

(COM(2020) 696 final)

45

2021/C 286/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropska strategija za zdravila (COM(2020) 761 final)

(COM(2020) 761 final)

53

2021/C 286/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Čim boljše izkoriščanje inovacijskega potenciala EU – Akcijski načrt za pravice intelektualne lastnine v podporo okrevanju in odpornosti EU (COM(2020) 760 final)

(COM(2020) 760 final)

59

2021/C 286/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020) 842 final – 2020/0374 (COD))

(COM(2020) 842 final – 2020/0374 (COD))

64

2021/C 286/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD))

(COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD))

70

2021/C 286/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu – Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (JOIN(2020) 18 final)

(JOIN(2020) 18 final)

76

2021/C 286/15

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o računalniško podprtem sistemu za komunikacijo v čezmejnih civilnih in kazenskih postopkih (sistem e-CODEX) in spremembi Uredbe (EU) 2018/1726 (COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD))

(COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD))

82

2021/C 286/16

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Digitalizacija pravosodja v Evropski uniji – Zbirka orodij za izkoriščanje priložnosti (COM(2020) 710 final)

(COM(2020) 710 final)

88

2021/C 286/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU (COM(2018) 51 final – 2018/0018 (COD))

(COM(2018) 51 final – 2018/0018 (COD))

95

2021/C 286/18

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi s prenosom izvedbenih pooblastil na Komisijo za opredelitev pomena izrazov, uporabljenih v nekaterih določbah navedene direktive (COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS))

(COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS))

102

2021/C 286/19

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU) št. 389/2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin glede vsebine elektronskih evidenc (COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS))

(COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS))

106

2021/C 286/20

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Oblikovanje evropske zdravstvene unije: krepitev odpornosti EU na čezmejne grožnje za zdravje (COM(2020) 724 final) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okrepljeni vlogi Evropske agencije za zdravila pri pripravljenosti na krize in kriznem upravljanju na področju zdravil in medicinskih pripomočkov (COM(2020) 725 final – 2020/321 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in o razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD))

(COM(2020) 724 final)

(COM(2020) 725 final – 2020/321 (COD))

(COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD))

(COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD))

109

2021/C 286/21

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 (COM(2020) 565 final)

(COM(2020) 565 final)

121

2021/C 286/22

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020) 698 final)

(COM(2020) 698 final)

128

2021/C 286/23

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027 (COM(2020) 758 final)

(COM(2020) 758 final)

134

2021/C 286/24

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Zagotavljanje pravnega varstva v EU – evropska strategija za usposabljanje na področju pravosodja za obdobje 2021–2024 (COM(2020) 713 final)

(COM(2020) 713 final)

141

2021/C 286/25

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD))

(COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD))

146

2021/C 286/26

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost (COM(2020) 741 final)

(COM(2020) 741 final)

152

2021/C 286/27

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020) 789 final)

(COM(2020) 789 final)

158

2021/C 286/28

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 ter predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpornosti kritičnih subjektov (COM(2020) 823 final – 2020/0359(COD), COM(2020) 829 final – 2020/0365(COD))

(COM(2020) 823 final – 2020/0359(COD), COM(2020) 829 final – 2020/0365(COD))

170

2021/C 286/29

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski mediji v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju (COM(2020) 784 final)

(COM(2020) 784 final)

176

2021/C 286/30

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti (COM(2020) 667 final)

(COM(2020) 667 final)

181

2021/C 286/31

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede oprostitev pri uvozu in nekaterih dobavah v zvezi z ukrepi Unije v javnem interesu (COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS))

(COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS))

190

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

560. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (JDE, Interactio), 27. 4. 2021–28. 4. 2021

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/1

---

Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Nova podoba Evrope – Resolucija EESO o konferenci o prihodnosti Evrope

(2021/C 286/01)

| Poročevalci: | Stefano MALLIA (I. skupina)

  Oliver RÖPKE (II. skupina)

  Séamus BOLAND (III. skupina) |
| --- | --- |

Poročevalci:

Stefano MALLIA (I. skupina)

Oliver RÖPKE (II. skupina)

Séamus BOLAND (III. skupina)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na plenarnem zasedanju 27. in 28. aprila 2021 (seja z dne 27. aprila) s 226 glasovi za, 1 glasom proti in 5 vzdržanimi glasovi sprejel naslednjo resolucijo:

| 1.1 | Konferenca o prihodnosti Evrope (v nadaljnjem besedilu: konferenca) je edinstvena priložnost, da se Evropa ponovno poveže in sodeluje z evropskimi državljani, tudi prek akterjev civilne družbe, in jim s tem omogoči, da tehtno prispevajo k odločanju o njihovi skupni prihodnosti. Zdaj je čas, da se uresniči obljuba iz člena 11 Pogodbe o Evropski uniji, v skladu s katerim je treba državljanom in predstavniškim združenjem dajati možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije ter vzdrževati odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da bo uspeh konference odvisen tudi od zmožnosti začrtati novo podobo Evrope, ki bo temeljila na resničnosti vsakdanjega življenja in za katero lahko evropski državljani prevzamejo odgovornost. Ta podoba ne bo le seznam dosežkov, temveč bo konkretna racionalna in čustvena povezava med EU in njenimi državljani. Strateške teme bi bilo treba združiti v skupno perspektivo in tako preprečiti nevarnost, da bi se oblikovala Evropa „à la carte“. Cilj je ponovno odkriti in obnoviti prepotreben občutek za skupnost, ki temelji na skupnih vrednotah, in ustvariti nov evropski zagon, da bi se spopadli s sedanjimi in prihodnjimi izzivi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO ima globoko zakoreninjene povezave na vseh družbenih področjih (delodajalci, sindikati, civilna družba na splošno) v vseh državah članicah. Zato ima najboljše izhodišče za učinkovito vključevanje organizirane civilne družbe, saj ima vzpostavljene ustrezne mreže za ta namen. To je njegovo nesporno strokovno znanje in razlog njegovega obstoja. Stalno sodelovanje EESO v celotnem procesu konference, tudi v izvršnem odboru, je ključnega pomena. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO mora biti v celoti vključen v upravljanje konference; odločen je prispevati močne in jasne predloge, ki bodo temeljili na njegovi podobi in viziji za EU v naslednjih desetletjih. Odbor ponavlja svoje trdno prepričanje, da mora konferenca ponuditi predloge in rešitve, ki bodo prinesle resnične oprijemljive spremembe za državljane EU. Zato je ključnega pomena, da konferenca doseže konkreten in merljiv napredek, ne le nezavezujočih razprav z državljani, ki nimajo nobenega učinka. Predlog podpredsednika Komisije Maroša Šefčoviča, naj se sklepi konference vključijo v delovni program Komisije za leto 2022, torej pomeni korak v pravo smer. To je ključna točka, na kateri temelji verodostojnost in ambicioznost tega celotnega političnega procesa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Pri upravljanju konference bi bilo treba opredeliti obseg in namen sodelovanja državljanov in civilne družbe, kar bi bilo treba določiti na začetku. Poznavanje cilja instrumentov udeležbe lahko pripomore tudi k usklajevanju ciljev z razpoložljivimi sredstvi, tako pri načrtovanju postopka kot proračunu. Pri upravljanju bo gotovo treba uporabljati različne oblike in načine vključevanja glede na fazo in raven v posameznem trenutku, pa tudi ugotoviti, kako doseči tiste Evropejce, ki niso sami motivirani za sodelovanje. Prispevek državljanov in civilne družbe bi morali sprejeti politiki in institucije ali pa bi ga bilo treba upoštevati v odločitvah, sicer bo njihovo zaupanje v ta proces gotovo usahnilo. Izogibati se je treba previsokim pričakovanjem. Z mehanizmom za povratne informacije bodo na podlagi zamisli, izraženih med konferenco, oblikovana konkretna priporočila za ukrepanje EU. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kratek časovni okvir konference omejuje vse udeležence. Zato bi ga bilo treba razumeti kot izhodišče trajnega procesa za večje sodelovanje z evropskimi državljani, ki bo temeljilo na tem začetnem obdobju. To priložnost je treba izkoristiti za spremembo paradigme in ravni ambicij na vseh področjih politike, vključno z gospodarsko, socialno in okoljsko politiko. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Pri posvetovanjih na konferenci morajo vsi akterji sodelovati in se jih lotevati odprto, brez vnaprej sprejetih odločitev o naslednjih korakih, pri čemer je treba upoštevati vse možnosti. V zvezi s tem so se v zadnjih letih začele izvajati nekatere pobude in instrumenti EU, ki jih je zdaj treba uresničiti v praksi. Spodbujati je treba redno spremljanje njihovega izvajanja ter posodabljati podatke o napredku na ravni EU v zvezi s sprejetimi ukrepi in razpoložljivimi instrumenti. |
| --- | --- |

1.7

2.   Nova podoba Evrope – Evropa: pravi kraj za življenje in uspeh

| 2.1 | Glede na to EESO predlaga novo podobo Evrope, ki bi povezovala evropsko daljno in bližnjo preteklost s sedanjostjo in ponujala vizijo prihodnosti, ki temelji na čezmejnem sodelovanju, krepi povezave med Evropejci in je zakoreninjena v solidarnosti, socialni pravičnosti, medgeneracijskem sodelovanju, enakosti spolov, trajnostni blaginji ter pravičnem zelenem in digitalnem prehodu. Bistveno je povečati javno podporo tem vrednotam, da bi ponovno proučili svoje modele rasti in upravljanja ter jih usmerili k trajnostnosti, zgradili enakopravnejšo družbo ter v središče te obnove in okrevanja postavili organizacije civilne družbe.
  Naši državljani potrebujejo Evropo, ki:






  — | bo priznavala, da je civilna družba varuhinja skupnega dobrega in bistven del iskanja rešitev za skupne evropske izzive, |
| --- | --- | --- |

2.1

Naši državljani potrebujejo Evropo, ki:

—

bo priznavala, da je civilna družba varuhinja skupnega dobrega in bistven del iskanja rešitev za skupne evropske izzive,

| — | se bo osredotočala na pravično in trajnostno okrevanje po krizi zaradi COVID-19, ki bo utrlo pot bolj vključujoči družbi in vzpostavilo dolgoročno konkurenčnost, pri čemer se bodo v celoti upoštevale medsebojno prepletene socialne, gospodarske, demokratične, demografske in podnebne krize v državah članicah EU, nujnost zelenega in digitalnega prehoda, pa tudi dolgoročnejše strukturne spremembe, ki jih je sprožila pandemija. Evropskemu gospodarstvu je treba zagotoviti celostno podporo, da nadoknadi zamujeno, pri tem pa upoštevati potrebo po navzgor usmerjeni konvergenci, večji koheziji, socialni zaščiti, okrepljenih naložbah v javne storitve, ciljih trajnostnega razvoja in zmanjšanju revščine, |
| --- | --- |

—

se bo osredotočala na pravično in trajnostno okrevanje po krizi zaradi COVID-19, ki bo utrlo pot bolj vključujoči družbi in vzpostavilo dolgoročno konkurenčnost, pri čemer se bodo v celoti upoštevale medsebojno prepletene socialne, gospodarske, demokratične, demografske in podnebne krize v državah članicah EU, nujnost zelenega in digitalnega prehoda, pa tudi dolgoročnejše strukturne spremembe, ki jih je sprožila pandemija. Evropskemu gospodarstvu je treba zagotoviti celostno podporo, da nadoknadi zamujeno, pri tem pa upoštevati potrebo po navzgor usmerjeni konvergenci, večji koheziji, socialni zaščiti, okrepljenih naložbah v javne storitve, ciljih trajnostnega razvoja in zmanjšanju revščine,

| — | bo podpirala gospodarsko in socialno okrevanje, podjetništvo, pravični prehod, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, izobraževanje in pridobivanje znanj in spretnosti, inovacije, infrastrukturne in socialne naložbe, razogljičenje, digitalizacijo, dokončanje enotnega trga ter gospodarsko in monetarno povezovanje, |
| --- | --- |

—

bo podpirala gospodarsko in socialno okrevanje, podjetništvo, pravični prehod, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, izobraževanje in pridobivanje znanj in spretnosti, inovacije, infrastrukturne in socialne naložbe, razogljičenje, digitalizacijo, dokončanje enotnega trga ter gospodarsko in monetarno povezovanje,

| — | bo ščitila vse svoje državljane, tudi tiste, ki so najbolj marginalizirani, jim zagotavljala zdravje, varnost in dobro počutje ter varovala okolje in biotsko raznovrstnost, |
| --- | --- |

—

bo ščitila vse svoje državljane, tudi tiste, ki so najbolj marginalizirani, jim zagotavljala zdravje, varnost in dobro počutje ter varovala okolje in biotsko raznovrstnost,

| — | bo spoštovala in spodbujala raznolikost, enakost spolov, temeljne pravice, demokracijo, socialni dialog in vključujoče upravljanje ter |
| --- | --- |

—

bo spoštovala in spodbujala raznolikost, enakost spolov, temeljne pravice, demokracijo, socialni dialog in vključujoče upravljanje ter

| — | bo spodbujala mir, varnost in napredek v svetu z multilateralizmom, spodbujanjem demokracije in pravne države, človekovimi pravicami, socialnim dialogom, cilji trajnostnega razvoja, diplomacijo ter odprto, pravično in trajnostno trgovino. |
| --- | --- |

—

bo spodbujala mir, varnost in napredek v svetu z multilateralizmom, spodbujanjem demokracije in pravne države, človekovimi pravicami, socialnim dialogom, cilji trajnostnega razvoja, diplomacijo ter odprto, pravično in trajnostno trgovino.

| 2.2 | EESO enoglasno priznava, da je dvojni prehod – zeleni in digitalni – izjemno pomemben za krepitev evropske trajnostne konkurenčnosti, solidarnosti in odpornosti na prihodnje krize. Kriza zaradi COVID-19 je največji izziv, s katerim se je EU spopadla od svoje ustanovitve. S pandemijo se je povečala potreba po tem, da bi bila EU zmožna zagotoviti odločne in usklajene odgovore za izboljšanje politične, zdravstvene, gospodarske in socialne razsežnosti EU. Konferenca daje EU edinstveno priložnost, da doseže ta rezultat.
  Vpliv COVID-19 na evropske državljane, družbe in gospodarstva poudarja nujnost skupnega evropskega pristopa. Pandemija je pokazala, da je skupno ukrepanje vsekakor utemeljeno, obenem pa je razkrila slabosti Evrope pri spopadanju s takšnimi temeljnimi izzivi. V dobi nenehnih kriz bo morala EU okrepiti svojo sposobnost obvladovanja kriz, da bo dosegla rezultate, ki si jih evropski državljani želijo in zaslužijo. |
| --- | --- |

2.2

Vpliv COVID-19 na evropske državljane, družbe in gospodarstva poudarja nujnost skupnega evropskega pristopa. Pandemija je pokazala, da je skupno ukrepanje vsekakor utemeljeno, obenem pa je razkrila slabosti Evrope pri spopadanju s takšnimi temeljnimi izzivi. V dobi nenehnih kriz bo morala EU okrepiti svojo sposobnost obvladovanja kriz, da bo dosegla rezultate, ki si jih evropski državljani želijo in zaslužijo.

| 2.3 | Ta kriza je tudi jasno pokazala, da bi si morala EU bolj prizadevati zagotoviti, da bodo podjetja, delavci in ljudje, ki se soočajo z revščino in socialno izključenostjo, ustrezno zaščiteni pred posledicami nedavnih in prihodnjih izzivov. COVID-19 je tudi jasno pokazal, da je treba podpirati trajnostno konkurenčnost in da je treba po vsej EU povečati naložbe v kakovostno zdravstvo, oskrbo, izobraževanje in socialne storitve. V zvezi s tem bo ključno še izboljšati usklajevanja na ravni EU na področju zdravja, se bolje spoprijemati s čezmejnimi nevarnostmi za zdravje in okrepiti zdravstvene sisteme EU. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EU se lahko opre na ključne prednosti, med drugim na svoj notranji trg, ki je eden največjih svetovnih trgov, sklop temeljnih vrednot (1), o katerih se ni mogoče pogajati ter ki so sestavni del evropske družbe in demokracije, ter na solidarnost, kot je pokazal ambiciozen mehanizem za okrevanje in odpornost, ki zahteva učinkovito izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje. Končni cilj EU mora biti krepitev evropskega modela socialnega tržnega gospodarstva, ki trajnostno, konkurenčno gospodarstvo združuje z dobro razvitimi socialnimi politikami. V skladu s tem je uresničevanje evropskega zelenega dogovora, ki ga EESO podpira vse od začetka, prava pot naprej. Zeleni dogovor je nova evropska strategija rasti, v središču katere so blaginja, trajnostnost in socialna pravičnost. Pravičen prehod na podnebno nevtralni način življenja, spodbujanje kakovostnih delovnih mest ter spodbujanje trajnostnega podjetništva in inovacij, vključno s krožnim in socialnim gospodarstvom, bodo ključni za uspešno Evropo. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Toda EU se spopada z velikimi izzivi: namesto da bi se neenakosti zmanjšale, se bodo zaradi pandemije še povečale, tako med državami članicami kot znotraj njih. Zato si je treba prizadevati za oba cilja: trajnostno konkurenčnost evropskega gospodarstva in podjetij vseh velikosti, zlasti MSP, je treba nadalje okrepiti. Obenem pa bi se morala Evropa odločiti za bolj ambiciozno in konkretno socialno razsežnost, pri kateri ne bo nihče zapostavljen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Da bi EU zaščitila svoje vrednote in izpolnila svoje prednostne naloge, mora imeti pozitivno vlogo tudi v mednarodnem gospodarskem okolju. V svetu, ki ga zaznamujejo ostra konkurenca in napetosti, tako na gospodarski kot tudi politični ravni, mora EU postati globalna akterka, ki bo sposobna učinkoviteje braniti svoje interese in vrednote. Doseganje stopnje odprte strateške avtonomije, ki je potrebna za ohranitev zmogljivosti EU za ukrepanje na ključnih gospodarskih področjih, mora biti uravnoteženo s pripravljenostjo na sodelovanje, katerega cilj je podpiranje rešitev za skupne izzive, kot so podnebne spremembe, in na krepitev multilateralnega sistema, ki temelji na pravilih. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Pandemija je poudarila pomen močne in odporne evropske industrijske podlage. Evropa mora imeti ambiciozno industrijsko politiko, ki bo spodbujala dvojni prehod – digitalizacijo in trajnostnost – obenem pa bo krepila evropsko konkurenčnost na svetovni ravni. V okviru nove industrijske politike, ki bo zajemala vrsto različnih politik (vključno s trgovino, znanji in spretnostmi, naložbami, raziskavami in energetiko), je treba nenehno predvidevati, kateri bodo ključni prihodnji gospodarski sektorji in dejavniki, da se ustvarijo pogoji, vključno s potrebnimi profili znanj in spretnosti, ki bodo evropski industriji omogočili, da bo še naprej v ospredju svetovne tehnologije in inovacij ter zagotavljala visokokakovostna delovna mesta in trajnostno rast za Evropo. Sočasno doseganje konkurenčnosti, trajnostnosti in socialne pravičnosti bo ohranilo evropski socialno-ekonomski model za prihodnost. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Bistveno je, da EU to priložnost izkoristi za posodobitev in preoblikovanje svojih industrijskih sektorjev in njihovih oskrbovalnih verig, da bodo še naprej konkurenčni v svetu z nižjimi emisijami. Za obravnavo izzivov, ki jih prinaša dolgoročna preobrazba, je nujno, da oblikovalci politik, socialni partnerji, organizacije civilne družbe in ključni deležniki v teh državah in regijah predvidijo spremembe ter dejavno upravljajo prehod. Socialni dialog, obveščanje, posvetovanje in udeležba delavcev ter njihovih predstavniških organizacij imajo ključno vlogo pri upravljanju prehoda na način, usmerjen v prihodnost. To bo bistveno za Evropo, saj bo lahko uspešna le, če bo v središče okrevanja in prihodnjih politik postavila tako podjetja kot delavce. Konkurenčnost in vključenost morata biti povezani: z gospodarskega vidika so države članice z najboljšimi rezultati tiste, ki imajo najvišje socialne standarde, in ne obratno. |
| --- | --- |

2.8

3.   Vloga EESO

| 3.1 | Za krepitev vloge EESO je potrebno, da kot posvetovalni organ dokaže svoj pomen in dodano vrednost na podlagi edinstvene vloge, ki jo ima pri premoščanju vrzeli (1) med oblikovalci politike in civilno družbo, (2) med različnimi akterji civilne družbe in (3) med akterji na nacionalni in evropski ravni. Zlasti mora ustvariti nadnacionalno razpravo, ki bo evropske razprave na ravni držav članic povezala med seboj. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Stališče EESO bi bilo treba izoblikovati na podlagi resnične razprave, ki bi se začela s prispevki akterjev civilne družbe in se razvijala od spodaj navzgor. Samo s takim pristopom bi zagotovili, da se bodo upoštevala vsa stališča ter dosegli jasni in uspešni rezultati. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vzpostaviti je treba sodelovanje z Odborom regij (OR) in skupaj organizirati misije na lokalni ravni ob polnem spoštovanju različnih, a dopolnjujočih se pristojnosti obeh institucij. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO je naprošen, da prek svojih članov na plenarnem zasedanju konference in prek opazovalcev v izvršnem odboru deluje kot institucionalni posrednik med konferenco in nacionalnimi organizacijami, ki zastopajo civilno družbo. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO ima ad hoc skupino, ki je sprejela časovni načrt z naslednjimi cilji:






  — | izboljšanje načinov sodelovanja in povezovanja z akterji civilne družbe, zlasti komuniciranja z ljudmi, ki jih člani EESO zastopajo, in njihovega aktiviranja na lokalni in regionalni ravni, |
| --- | --- | --- |

3.5

—

izboljšanje načinov sodelovanja in povezovanja z akterji civilne družbe, zlasti komuniciranja z ljudmi, ki jih člani EESO zastopajo, in njihovega aktiviranja na lokalni in regionalni ravni,

| — | nadgradnja in krepitev vloge in vpliva EESO, |
| --- | --- |

—

nadgradnja in krepitev vloge in vpliva EESO,

| — | zagotavljanje strukturiranega prispevka civilne družbe k oblikovanju politik EU z ustreznimi predlogi Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropski komisiji o tem, kako izboljšati delovanje EU in delo EESO v zakonodajnem postopku. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje strukturiranega prispevka civilne družbe k oblikovanju politik EU z ustreznimi predlogi Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropski komisiji o tem, kako izboljšati delovanje EU in delo EESO v zakonodajnem postopku.

| 3.6 | Poročanje o razpravah in dialogih v državah članicah in v okviru konference na plenarnem zasedanju EESO ob sodelovanju poslancev Evropskega parlamenta, članov OR, komisarjev in ministrov Sveta. |
| --- | --- |

3.6

4.   Sklepne ugotovitve

Prihodnost, ki jo želimo: civilna družba na krmilu

| 4.1 | EESO meni, da je potrebna močna, skupna podoba Evropske unije.
  V tem smislu je treba Evropo obravnavati kot (1) varuhinjo skupnih temeljnih vrednot, kot so svoboda, demokracija, človekove pravice in pravna država, (2) globalno akterko za spodbujanje trajnostnosti, odprte in pravične trgovine ter multilateralizma, (3) oazo edinstvenega gospodarskega in socialnega modela, ki temelji na lojalni konkurenci in solidarnosti na območju brez notranjih meja, in 4) gonilno silo trajnostne blaginje, v središču katere je močna evropska civilna družba. |
| --- | --- |

4.1

V tem smislu je treba Evropo obravnavati kot (1) varuhinjo skupnih temeljnih vrednot, kot so svoboda, demokracija, človekove pravice in pravna država, (2) globalno akterko za spodbujanje trajnostnosti, odprte in pravične trgovine ter multilateralizma, (3) oazo edinstvenega gospodarskega in socialnega modela, ki temelji na lojalni konkurenci in solidarnosti na območju brez notranjih meja, in 4) gonilno silo trajnostne blaginje, v središču katere je močna evropska civilna družba.

| 4.2 | Konferenca o prihodnosti Evrope bi morala biti sredstvo, s katerim lahko dosežemo dolgotrajne spremembe v EU, vključno z večjo in tehtnejšo udeležbo državljanov in organizirane civilne družbe v evropski javni sferi. Kot prvi korak v tem procesu mora civilna družba delovati skupaj v partnerstvu, in sicer s tesnim sodelovanjem, mreženjem, izmenjavo dobre prakse in iskanjem soglasja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Organizacije civilne družbe so ključne pri iskanju rešitev za današnje izzive. EESO poziva EU in nacionalne organe, naj prepoznajo ključno vlogo organizirane civilne družbe pri vzpostavljanju zaupanja in oblikovanju javnega mnenja ter kot pozitivnih nosilcev sprememb. Poleg tega mora EU nujno podpreti osrednjo vlogo organizacij civilne družbe pri spodbujanju in obrambi evropskih vrednot, demokracije, temeljnih pravic in pravne države pred naraščajočim neliberalizmom, populizmom in omejevanjem možnosti za delovanje civilne družbe. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Za prenovo EU, med drugim socialno-ekonomsko, bo ključno zagotoviti, da bodo vsi deli družbe učinkovito vključeni v sooblikovanje, soudeležbo, soizvajanje in soocenjevanje politik EU, zlasti nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, pa tudi prihodnjih nacionalnih programov reform, z uporabo obstoječih posvetovalnih struktur, kot je postopek evropskega semestra. Poleg tega bo treba civilno družbo izrecno priznati kot ključne partnerje in upravičence pri izvajanju. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Za zasnovo in gradnjo teh odpornih, enakovrednih in trajnostnih družb bodo potrebne pobude od spodaj navzgor, ki bodo zajemale nove opredelitve blaginje in razvoja, ki bodo presegale bruto domači proizvod (BDP), obenem pa spoštovale mnenja in pravice državljanov. Poleg tega je nujno, da se omejitve pravic, uvedene med pandemijo COVID-19, ne nadaljujejo po njej. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Nazadnje EESO poudarja, da je ključno tudi nenehno ocenjevanje predlogov in političnih ukrepov. EESO bo na podlagi izkušenj in strokovnega znanja, pridobljenih v dialogu z državljani iz celotne družbe v vseh državah članicah EU, zagotovil tehten prispevek k temu procesu. |
| --- | --- |

4.6

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Člen 2 PEU.

1

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/6

---

Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Partnersko sodelovanje evropske civilne družbe za trajnostno prihodnost – Prispevek EESO k socialnemu vrhu v Portu

(2021/C 286/02)

| Poročevalci: | Stefano MALLIA (I. skupina)

  Oliver RÖPKE (II. skupina)

  Séamus BOLAND (III. skupna) |
| --- | --- |

Poročevalci:

Stefano MALLIA (I. skupina)

Oliver RÖPKE (II. skupina)

Séamus BOLAND (III. skupna)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na plenarnem zasedanju 27. in 28. aprila 2021 (seja z dne 28. aprila) z 225 glasovi za, 1 glasom proti 6 vzdržanimi glasovi sprejel naslednjo resolucijo:

Socialni vrh v Portu 7. maja 2021 predstavlja za EU edinstveno priložnost, da državljane postavi v središče evropskega projekta. Vrh lahko pokaže, da EU in države članice delujejo skupaj s svojimi državljani in za njihovo blaginjo, pri čemer nihče ni zapostavljen. Je vrhunec evropskih ambicij za trajnostno, inovativno, konkurenčno in povezano družbo, ki bo EU popeljala do leta 2030 in naprej. Unija se bo na ta način sposobna soočiti z izzivi zelenega in digitalnega prehoda ter jih izkoristiti. Prav tako bi moral vrh nameniti podporo gospodarstvu in družbi pri doseganju trajnosti ter pri tem dati enako težo ekonomski, socialni in okoljski razsežnosti.

Pristop, ki enako pozornost namenja socialnim in gospodarskim vidikom naših družb in gospodarstev, je zaradi pandemije COVID-19 postal še toliko bolj nujen. Ljudje so COVID-19 doživeli kot pandemijo, ki je prizadela posameznika. Sedaj, ko se Evropa počasi vrača na pot socialno-ekonomske obnove in izvaja evropski steber socialnih pravic, morajo ljudje in skupnosti ostati trdno v središču pozornosti. Akcijski načrt o evropskem stebru socialnih pravic tako ne bi mogel priti ob bolj pravem času.

Izjava iz Porta bi morala vključevati vse institucionalne, gospodarske in socialne akterje, ki naj bi akcijski načrt izvajali na osnovi državljanskega in socialnega dialoga. Evropa se je znašla v prelomnem trenutku, ko mora sprejeti ključne nove korake za dosego uspešne in trajnostne unije.

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poziva države članice in evropske institucije, naj ukrepajo v zvezi z naslednjim:

| 1. | Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic mora postati učinkovito orodje, ki bo vsem akterjem omogočilo partnersko sodelovanje in gradnjo bolj enakopravne, trajnostne, vključujoče in odporne evropske družbe. K uspehu tega procesa bistveno prispevajo vse razsežnosti civilne družbe, ki jo zastopa EESO. Vsi državljani, med njimi invalidi, etnične in manjšinske skupine ter najbolj ranljivi in marginalizirani, morajo imeti možnost, da prek aktivne udeležbe evropske civilne družbe sodelujejo pri oblikovanju načrtov evropskega stebra socialnih pravic in njihovem prihodnjem izvajanju, se z njimi poistovetijo in v njih najdejo upanje. Posebno priznanje in podporo bi bilo treba nameniti socialnemu gospodarstvu, ki ima ključno vlogo pri obravnavanju neizpolnjenih socialnih potreb, zmanjševanju revščine in odpravljanju neenakosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bolj enakopravne, trajnostne, vključujoče in odporne evropske družbe bodo mogoče le s pomočjo odločnega sodelovanja civilne družbe in učinkovitega dialoga s socialnimi partnerji in civilno družbo. Pri tem so bistvenega pomena merjenje učinka civilne družbe in poročanje o njem, ozaveščanje o njenem pozitivnem prispevku ter ustvarjanje ugodnega pravnega okolja in kombinacije politik. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za predvidevanje in ustvarjanje odpornih, vključujočih, enakopravnih in trajnostnih družb bodo potrebne pobude od spodaj navzgor, ki bodo vključevale nove opredelitve blaginje in razvoja, ki presegajo BDP, in vlagale v socialne inovacije ob hkratnem spoštovanju mnenj in pravic državljanov. Poleg tega je nujno, da se omejitve pravic, ki so bile uvedene med pandemijo COVID-19, po njenem koncu odpravijo. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Evropa mora ostati še naprej združena in delovati solidarno ob podpori kulture državljanskega in socialnega dialoga, kot to poteka med pandemijo. Evropski steber socialnih pravic podpira socialno tržno gospodarstvo ter širi in prilagaja svoj socialni model spremembam v prihodnosti. Za krepitev socialne odpornosti in trajnosti mora akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic zagotoviti razširjeno blaginjo in vključujoč trg dela, na katerem bo diskriminacija prepovedana, zaposlitve pa bodo stabilne in dobro plačane. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Po koncu pandemije morajo institucije in socialni partnerji prek socialnega dialoga oblikovati rešitve, ki bodo povečale socialno odpornost naših gospodarstev s pomočjo nove miselnosti, dojemljive za spremembe. Hkrati si morajo prizadevati za minimalne standarde varstva in enakih možnosti, s posebnim poudarkom na ustreznosti plač, preprečevanju diskriminacije na podlagi spola, podpori mladim delavcem ter zaščiti prekarnih delavcev in migrantov. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eden od ključnih gospodarskih in socialnih izzivov v Evropi je spodbuditi gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest in zaposlovanje (med drugimi starejših in mladih, žensk, oseb, ki so bolj oddaljene od trga dela, in neaktivnih oseb), zmanjšati brezposelnost, zlasti mladih, ter okrepiti položaj žensk na trgu dela. Pri vsem tem je pomemben element zagotavljanje konkurenčne podlage za naložbe. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Konkurenčnost in večja produktivnost na podlagi spretnosti in znanja sta dober recept za ohranjanje blaginje evropskih družb. Gospodarska rast in dobro delujoč notranji trg sta pomembna elementa krepitve socialne razsežnosti EU. Okrepiti moramo prednosti evropskega sistema socialnega tržnega gospodarstva, hkrati pa odpraviti njegove slabosti in ga tako prilagoditi prihodnjim izzivom. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vsi pomembni elementi našega gospodarstva in družb morajo biti pripravljeni na izkoriščanje potenciala digitalizacije in prehoda na zeleno gospodarstvo. Predpogoj za to sta pripravljenost in sposobnost uvedbe strukturnih sprememb, naj gre za trge dela, socialno varnost, izobraževanje in usposabljanje ali obdavčitev. To pomeni, da morajo države članice resnično prevzeti odgovornost za reforme, ki jo usklajujejo in spodbujajo okviri in ukrepi na ravni EU, kot je evropski semester. To je namreč ključnega pomena za spodbujanje podjetij k naložbam v Evropi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Zaradi vse številčnejšega starejšega prebivalstva in hkratnega zmanjševanja delovne sile bo vse večje število starejših postalo ekonomsko odvisnih, če ne bomo uspeli povečati delovne sile prek bolj vključujočih trgov dela, tudi z aktiviranjem skupin, ki so trenutno izključene iz trga dela ali pa so vsaj premalo zastopane. Potrebni so ukrepi za reševanje izzivov, s katerimi se soočajo sistemi socialne varnosti in zdravstvenega varstva v državah članicah. Zaradi demografskih sprememb bodo potrebni tudi prilagodljivi in prožni nacionalni izobraževalni sistemi, trgi dela in sistemi socialnega varstva. Ti izzivi niso nujno le problemi, temveč so lahko tudi priložnosti za dosego pozitivnih rezultatov. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Akcijski načrt bi moral temeljiti na konkretnih in oprijemljivih ukrepih, ki bodo merljivi in jih bo mogoče spremljati z nadzornimi okviri, o katerih so bodo dogovorili zadevni deležniki in ki bodo zajemali socialna, okoljska in ekonomska merila. EESO pozdravlja glavne cilje, ki jih je predlagala Evropska komisija, in poziva države članice, naj bodo ambiciozne pri določanju lastnih ciljev, da bi vse države članice dejansko prispevale k doseganju evropskih ciljev. |
| --- | --- |

10.

| 11. | V času, ko Evropa prehaja od odzivanja na krizo k okrevanju, imajo socialni dialog, obveščanje, posvetovanje in udeležba delavcev prek ustreznih kanalov pomembno vlogo pri oblikovanju gospodarskega prehoda in spodbujanju inovacij na delovnem mestu, zlasti ob upoštevanju dvojnega prehoda, ki je v teku, in sprememb v svetu dela. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Srednje- do dolgoročni vpliv krize zaradi COVID-19 na evropske zdravstvene sisteme v evropskem stebru socialnih pravic ni dovolj upoštevan. Pandemija je jasno pokazala, da lahko zdravje neposredno vpliva na gospodarsko in socialno stabilnost, tudi v EU. Pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic morajo države članice nameniti večje in trajnostne naložbe v izboljšanje javnih zdravstvenih storitev in infrastrukture ter okrepiti usklajevanje na področju javnega zdravja znotraj svojih sistemov in druga z drugo. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Izražena so bila velika pričakovanja, da bodo vsi deležniki na vrhu izrekli trdno zavezanost ohranitvi in razvoju evropskega socialnega modela, ki bo temeljil na uravnoteženi kombinaciji pravic in odgovornosti. Države članice in evropske institucije pozivamo, naj pokažejo ambicioznost in odločnost. |
| --- | --- |

13.

V Bruslju, 28. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

560. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (JDE, Interactio), 27. 4. 2021–28. 4. 2021

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/8

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Svobodni poklici 4.0

(mnenje na lastno pobudo)

(2021/C 286/03)

| Poročevalec: | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Poročevalec:

Rudolf KOLBE

| Sklep plenarne skupščine | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32 poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 31. 3. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 233/0/3 |

Sklep plenarne skupščine

20. 2. 2020

Pravna podlaga

člen 32 poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

31. 3. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

233/0/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Svobodni poklici že danes v velikem obsegu in v korist svojih naročnikov uspešno uporabljajo digitalne aplikacije in aplikacije, ki temeljijo na umetni inteligenci, ter so – na primer na področju inženiringa – na čelu njihovega tehnološkega razvoja. Tudi v prihodnje morajo biti tesno vključeni v razvoj in potrjevanje aplikacij, da se zagotovita njihova uporabnost v praksi in učinkovitost. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Digitalnih aplikacij ne bi smeli šteti za konkurenco ali nadomestek storitev, ki jih ponujajo svobodni poklici. So bolj pripomočki, ki že danes izboljšujejo in razširjajo opravljanje teh storitev. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Svobodni poklici morajo biti zmožni, da v interesu svojih strank, pacientov in naročnikov prepoznajo in ocenijo nevarnosti, ki so povezane z uporabo digitalnih tehnologij. To je potrebno zaradi posebnega vidika zaupanja, ki je značilen za njihove odnose in ostaja ključen element tudi v primeru digitalnih distribucijskih kanalov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Pacienti, stranke in naročniki se morajo pri digitalnih aplikacijah zanesti na to, da se storitve svobodnih poklicev izvajajo na lastno odgovornost na strokovni podlagi in neodvisno od zunanjih interesov. Pomemben pogoj za to so primerna poklicna pravila, prilagojena digitalnemu razvoju. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Svobodni poklici morajo dosledno zagotavljati varstvo podatkov in ga braniti pred tretjimi stranmi. Za preprečevanje zlorabe podatkov so v EU potrebne varne digitalne infrastrukture. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Svobodni poklici morajo vsebinsko posodobiti izobraževanje in nadaljnje usposabljanje, da bodo njihovo znanje na področju IT ter njihove digitalne kompetence in kompetence pri njih zaposlenih ustrezali najvišjemu možnemu standardu kakovosti. EU mora te procese podpreti z ustreznimi programi financiranja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Svobodni poklici morajo svojo samoregulacijo prilagajati digitalnemu razvoju in ta proces aktivno sooblikovati. V ta namen je morda treba razširiti kodekse ravnanja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Nastajanje novih svobodnih poklicev, ki ga omogoča digitalizacija, bi bilo treba spodbujati na podlagi meril in načel, določenih v manifestu iz Rima. |
| --- | --- |

1.8

2.   COVID-19 in svobodni poklici

| 2.1 | Pandemija je tudi pri svobodnih poklicih sprožila obsežen proces digitalizacije. Zaradi povečanih potreb po njihovih storitvah in omejitev, ki so posledica pandemije, je bilo treba ponudbo digitalnih storitev močno razširiti. Kriza je jasno pokazala, kako zelo je naša družba odvisna od odličnega strokovnega znanja oseb, ki delajo v sistemsko pomembnih svobodnih poklicih. Kot pomembne partnerje vlad pri kriznemu upravljanju in pokrivanju temeljnih potreb prebivalstva jih je treba v prihodnje še bolje vključiti v sisteme odnosov med delodajalci in delojemalci, njihove storitve pa zaščititi z ustreznimi poklicnimi pravili, prilagojenimi digitalnemu razvoju. Kritično je treba oceniti dejstvo, da mnoge samozaposlene osebe in osebe v svobodnih poklicih med pandemijo niso imele nobenega dostopa do državne pomoči ali pa je bila pomoč premajhna. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Obsežna digitalizacija storitev svobodnih poklicev lahko trajno izboljša pokritost tudi v oddaljenih regijah. Pri tem je treba čim prej odpraviti razkorak med mesti in podeželjem glede hitrega širokopasovnega interneta, ki je trenutno še vedno veliko prevelik, da bodo digitalizirane storitve enako dostopne za ljudi iz vseh regij. Svobodni poklici so med krizo vlagali v digitalizacijo in varstvo podatkov, da bi bili kos svoji nalogi kot ponudniki storitev splošnega pomena na ključnih položajih v družbi. Zato je pomembno, da se kot sistemsko pomembna skupina izrecno upoštevajo pri vseh ukrepih za oživitev gospodarstva. |
| --- | --- |

2.2

3.   Manifest iz Rima – opredelitev svobodnih poklicev

| 3.1 | Svobodni poklici so odločilnega pomena za gospodarski in družbeni razvoj EU. So del širokega spektra reguliranih poklicev, za katere se zahtevajo določene kvalifikacije, in predstavljajo 22 % vseh delojemalcev v Evropi. Leta 2013 je sektor svobodnih poklicev ustvaril že več kot desetino bruto dodane vrednosti v EU. Kriza zaradi COVID-19 je jasno pokazala na eksistenčno odvisnost naše družbe od visokokvalificiranih storitev, ki jih opravljajo svobodni poklici. Kot delodajalci in podjetja, ki so odporni na krize, ponujajo precejšen potencial za zaposlovanje. Poleg tega opravljajo pomembne naloge v splošnem interesu. Njihove storitve so tesno povezane s temeljnimi potrebami posameznika, kot so življenje, delo, zdravje, varnost ali lastnina. Zato je pomembno, da je zagotovljen demokratičen dostop do njihovih storitev, na primer na področju zdravja, v okviru sistemov socialne varnosti ali na področju prava s pravno pomočjo. Zgornje meje honorarjev in stroškov ali priporočila glede njihove višine naj bi zaščitile uporabnike storitev svobodnih poklicev, ki so zaradi asimetričnosti informacij odvisni od takšnih podatkov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se je že večkrat ukvarjal s temo svobodnih poklicev in je leta 2014 naročil obsežno študijo o stanju svobodnih poklicev z vidika njihove funkcije in pomena za evropsko družbo (1). Pri tem se je izkazalo, da na ravni EU še ni splošno zavezujočega razumevanja ali splošno veljavne opredelitve svobodnih poklicev. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Za opredelitev pojma svobodnih poklicev je EESO zato decembra 2017 sprejel manifest iz Rima. Ta temelji na delu, ki so ga že prej opravila posamezna evropska krovna združenja svobodnih poklicev, ki so skupaj poskusila oblikovati evropsko opredelitev v obliki listine svobodnih poklicev. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | V skladu z manifestom iz Rima osebe v svobodnih poklicih opravljajo intelektualne storitve na podlagi specifičnih poklicnih kvalifikacij ali usposobljenosti. Za te storitve je značilno, da se izvajajo osebno in temeljijo na vzajemnem zaupanju. Pripadniki svobodnih poklicev svojo dejavnost opravljajo na lastno odgovornost in so pri tem strokovno neodvisni. Zanje je značilna poklicna etika in delovati morajo v interesu svojih naročnikov, pa tudi v splošnem interesu. Poleg tega zanje velja sistem poklicne organizacije in nadzora. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ta opredelitev ni izčrpna, temveč je odprta za nov tehnični razvoj in nove poklice. Manifest iz Rima ponazarja, da so naštete značilnosti kazalniki svobodnih poklicev, vendar ni nujno, da so vedno kumulativno prisotne. |
| --- | --- |

3.5

4.   Izzivi digitalizacije

| 4.1 | Globalna digitalizacija je sprožila proces preoblikovanja celotne družbe, katerega posledic še ni mogoče predvideti. Pandemija COVID-19 bo ta razvoj še pospešila. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Primeri v nadaljevanju kažejo, da so digitalne aplikacije in distribucijske poti ter umetna inteligenca že nepogrešljiv sestavni del mnogih storitev svobodnih poklicev in da jih lahko v prihodnje še izboljšajo. Še vedno pa ni jasno, kako odnosi brez osebnih stikov vplivajo na posebno zaupanje med pripadniki svobodnih poklicev in njihovimi strankami, naročniki ali pacienti. Ravno tako še ni odgovora na vprašanje, v kolikšni meri lahko umetna inteligenca nadomesti t. i. človeški dejavnik. |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Na področju pravnega svetovanja se vse bolj širijo tehnologije blokovnih verig in pravnotehnološka programska oprema, t. i. Legal Techs. Elektronski poštni predali odvetnikov in aplikacije e-uprave bodo za vedno spremenili interakcijo s sodišči in organi. Svobodni poklici so že danes pomembni partnerji pri izvajanju projektov e-uprave in na tem področju veliko prispevajo k poenostavitvi upravljanja. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Na področju načrtovanja je vse pomembnejše informacijsko modeliranje gradbenih objektov (Building Information Modeling, BIM), metoda za povezano načrtovanje, gradnjo in upravljanje zgradb. Poleg tega se mnoge ocene varnosti infrastrukture izvajajo s pomočjo umetne inteligence. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | V zdravstvu se zaradi aplikacij umetne inteligence močno spreminja medicinska diagnostika. Napredujejo možnosti za posvete z zdravniki na daljavo in e-recepte, vse bolj se uporabljajo elektronski zdravstveni zapisi. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.3 | Digitalizacija spreminja načine komuniciranja in obveščanja. Po eni strani potrošnikom omogoča, da pred in med uporabo storitev svobodnih poklicev pridobijo informacije, s čimer se zmanjša dosedanja asimetričnost informacij. Po drugi strani pa obstaja nevarnost, da bodo prevelika ponudba nefiltriranih informacij brez komentarja ali pa namerne lažne novice zmedle potrošnike in privedle do hudo napačnih ocen, s čimer se asimetričnost informacij še poveča. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Digitalizacija storitev svobodnih poklicev ter sistemi za prepoznavanje govora in prevajanje, ki temeljijo na umetni inteligenci, bodo zmanjšali geografsko in jezikovno odvisnost, zlasti pri storitvah svetovanja in načrtovanja, pa tudi socialnih in zdravstvenih storitvah, vendar to ne sme ogroziti načela namembne države iz direktive o storitvah. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kakovost podatkov v aplikacijah umetne inteligence je pri storitvah svobodnih poklicev še posebej pomembna. Za uspešno uporabo takšnih aplikacij v praksi na občutljivih področjih je nujno, da svobodni poklici sodelujejo pri tehničnem razvoju in zlasti pri zagotavljanju kakovosti podatkov. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Pomemben vidik tukaj je tudi anonimizacija oziroma psevdonimizacija podatkov kot podlaga za njihovo varno uporabo v korist naročnika. Hkrati se zaradi tehničnega razvoja povečuje nevarnost kibernetske kriminalitete, ki ogroža tudi ponudbo storitev svobodnih poklicev. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Digitalizacija bo novim komercialnim ponudnikom poslovnih modelov svobodnih poklicev olajšala vstop na trg. Evropska unija in države članice EU bi morale ta proces, kjer je potrebno, podpreti z regulacijo, da bi, na primer, uredile odnos med operaterji platform in svobodnimi poklici ter dostop do takšnih platform. Pri tem bi morali sodelovati nacionalni nadzorni organi ali poklicne zbornice. V oskrbi s farmacevtskimi izdelki so v preteklih letih nastale velike spletne lekarne, ki poslujejo čezmejno. Kot novi ponudniki imajo pri tem verjetno prednost podjetja, ki že imajo digitalno strokovno znanje. |
| --- | --- |

4.7

5.   Glavni elementi svobodnih poklicev v digitalni preobrazbi

| 5.1 | Med pripadniki svobodnih poklicev in njihovimi strankami, pacienti ali naročniki vlada posebno zaupanje, ki je bistvena značilnost tovrstnih storitev. To zaupanje pa je zaradi digitalizacije na preizkušnji. Razlog je na primer dejstvo, da ni več neposrednih osebnih stikov, saj ti vse pogosteje potekajo s pomočjo tehnologije, na primer preko videopovezave ali elektronskih sporočil. Osebno svetovanje in podpora, ki temeljita na zaupanju, pa bosta kljub temu tudi v digitalni obliki še naprej glavna značilnost storitev svobodnih poklicev. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Dolgoročno se odpira vprašanje, ali lahko aplikacije umetne inteligence izpolnijo enake zahteve kot svetovalne storitve, ki jih zagotavlja človek. Teoretično si je mogoče predstavljati, da bi se zaupanje med dvema človekoma razvilo v zaupanje med človekom in strojem, toda aplikacije umetne inteligence so trenutno od tega še zelo oddaljene. Za končno odločitev mora biti odgovoren človek (načelo, da mora biti nadzor v rokah človeka). Programiranje, na katerem temelji umetna inteligenca, mora biti usmerjeno v človeka, pregledno in predvsem v interesu prejemnikov storitev. Temeljiti mora na enakih standardih odgovornosti. Za uspeh storitev umetne inteligence in zaupanje vanje sta poleg tega bistveni preglednost in razumljivost algoritmov, na katerih te storitve temeljijo in ki ne smejo spodbujati izkrivljanj ali razširjanja predsodkov. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Pomembna podlaga za zaupanje sta strokovna neodvisnost in lastna odgovornost. Nepogrešljiva značilnost storitev svobodnih poklicev je, da se lahko pacienti, stranke in naročniki zanesejo na to, da se te storitve izvajajo na lastno odgovornost na strokovni podlagi in neodvisno od zunanjih interesov. Zaupanje v neodvisno strokovno znanje bo vse pomembnejše ravno na digitalnem področju, kjer so vplivi različnih interesov manj pregledni. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Varnost in varstvo podatkov sta osrednja elementa pri opravljanju storitev svobodnih poklicev v digitalni dobi. Pripadniki svobodnih poklicev imajo pri tem ključno vlogo, tako da svojim strankam ali pacientom jamčijo za varno uporabo digitalnih aplikacij in jih obveščajo o grožnjah. To krepi zaupanje prejemnika storitev in je tesno povezano s poslovno tajnostjo. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Hkrati je treba poudariti, da svobodni poklici ne morejo prepoznati vseh primerov zlorabe podatkov, kar je odločilno pri morebitnih vprašanjih glede odgovornosti. To velja predvsem, kadar je do zlorabe podatkov prišlo zaradi dostopa tretje strani do digitalne infrastrukture zunaj EU. Evropska unija bi zato morala pospešiti razvoj in nadgradnjo varne digitalne infrastrukture, da bi lahko obdržala korak s tekmeci iz drugih regij sveta. |
| --- | --- |

5.5

6.   Digitalizacija in izobraževanje

| 6.1 | Digitalizacija bo spremenila zahteve v zvezi z izobraževanjem, nadaljnjim usposabljanjem in izpopolnjevanjem v svobodnih poklicih. Potrebna je pripravljenost za vseživljenjsko učenje ne le na lastnem strokovnem področju, temveč tudi za pridobivanje hitro spreminjajočih se digitalnih kompetenc na drugih področjih. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Da se postavijo potrebni temelji za digitalne kompetence, je treba pripadnike svobodnih poklicev že med izobraževanjem in pozneje v poklicnem življenju opremiti s primernim znanjem na tem področju. Evropska unija naj te procese podpre z ustreznimi programi financiranja. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Digitalne kompetence morajo pridobivati in nadgrajevati tudi zaposleni pri osebah v svobodnih poklicih; slednje so odgovorne za njihovo izobraževanje. |
| --- | --- |

6.3

7.   Digitalizacija in poklicna zakonodaja

| 7.1 | Visoke zahteve glede kakovosti in varnosti storitev svobodnih poklicev v mnogih državah ureja zakonodaja. Izpolnjene morajo biti ne glede na to, ali se storitve izvajajo v digitalni obliki ali ne. Nacionalna poklicna zakonodaja je v EU že mnoga leta jabolko spora. Medtem ko Evropska komisija upa, da bo zmanjšanje števila nacionalnih poklicnih pravil povečalo gospodarsko rast in konkurenco, pa se o stroških napak, do katerih pride pri storitvah svobodnih poklicev zaradi pomanjkanja nadzora kakovosti na dereguliranih trgih, ne govori. Zato mnoge države članice menijo, da so njihova pravila nujna in primerna za zagotavljanje kakovosti, predvsem sistemsko pomembnih storitev svobodnih poklicev. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Kljub temu bo treba veljavno poklicno zakonodajo prilagoditi, saj vse več novih digitalnih oblik opravljanja storitev svobodnih poklicev ne bo več zajetih vanjo. Pravila, ki zaradi digitalizacije niso več potrebna, bi bilo treba revidirati, da se zagotovi potrebna prožnost. Po drugi strani bo bolj nujno, da se zakonsko uredijo nekatera načela glede dostopa in opravljanja svobodnih poklicev. S tem se preprečijo negativne posledice digitalizacije za potrošnike in svobodne poklice. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Načeloma bo cilj najti optimalno razmerje med zavezujočimi ureditvami in tako imenovanim mehkim pravom, pri čemer ima prednost samoregulacija poklicev. Šele če ta ni učinkovita, naj zakonodajalec pristopi k regulativnemu urejanju. Pri svobodnih poklicih, ki niso regulirani, bi bilo treba spodbujati sprejetje etičnih pravil. |
| --- | --- |

7.3

8.   Digitalizacija in samoregulacija samostojnih poklicev

| 8.1 | Bistvena značilnost svobodnih poklicev je takšna ali drugačna oblika poklicne organiziranosti, ki se med posameznimi državami članicami EU močno razlikuje. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Samoregulacija poteka predvsem na regionalni in deloma lokalni ravni. Digitalizacija odpravlja klasično geografsko in jezikovno odvisnost pri opravljanju storitev. S tem se odpira vprašanje, kako v prihodnje učinkovito izvajati poklicni nadzor; organi za samoregulacijo bi morali to vprašanje pravočasno obravnavati. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Digitalizacija poklicnim zbornicam in združenjem svobodnih poklicev nalaga nove naloge, saj lahko svojim članom nudijo pomoč pri razvoju novih digitalnih poslovnih področij ali pri ravnanju z novimi mediji. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Zaradi digitalizacije bo treba prilagoditi kodekse ravnanja, ki so bili razviti v okviru samoregulacije. Poklicna etika, ki zagotavlja upoštevanje glavnih temeljnih elementov svobodnih poklicev, je pomemben pogoj za preprečitev negativnih posledic procesov digitalizacije za potrošnike. Kodeksi ravnanja lahko pri tem dopolnjujejo pravno podlago. |
| --- | --- |

8.4

9.   Nastajanje novih profilov svobodnih poklicev

| 9.1 | Z digitalizacijo se lahko razširijo sedanji profili svobodnih poklicev. Če so izpolnjena merila iz manifesta iz Rima, lahko digitalizacija spodbudi interdisciplinarno sodelovanje z drugimi poklici in nastanek novih svobodnih poklicev v duhu odprtega sistema, ki se razvija naprej. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Poleg tega bo digitalizacija okrepila nenehno komercializacijo storitev svobodnih poklicev in spremenila tradicionalne poklicne profile. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Samoregulacija, kodeksi ravnanja in zakonsko določene minimalne zahteve bodo torej v prihodnje pomembni, da se z inovativnimi in prožnimi pristopi zaščitita splošni interes v nasprotju z izključno osredotočenostjo na dobiček ter s tem kakovost storitev svobodnih poklicev za potrošnike. |
| --- | --- |

9.3

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Študija The State of Liberal Professions Concerning their Functions and Relevance to European Civil Society
  (Stanje svobodnih poklicev z vidika njihove funkcije in pomena za evropsko družbo), EESC-2014-46-EN, ISBN 978-92-830-2460-6.

1

The State of Liberal Professions Concerning their Functions and Relevance to European Civil Society

(Stanje svobodnih poklicev z vidika njihove funkcije in pomena za evropsko družbo

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/13

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vloga socialne ekonomije pri ustvarjanju delovnih mest in izvajanju evropskega stebra socialnih pravic

(raziskovalno mnenje)

(2021/C 286/04)

| Poročevalec: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Cinzia DEL RIO |

Poročevalec:

Giuseppe GUERINI

Soporočevalka:

Cinzia DEL RIO

| Zaprosilo | portugalsko predsedstvo Sveta, 26. 10. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 31. 3. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 239/2/1 |

Zaprosilo

portugalsko predsedstvo Sveta, 26. 10. 2020

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

31. 3. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

239/2/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO se portugalskemu predsedstvu zahvaljuje, da je zaprosilo za to mnenje, in meni, da je treba subjekte socialne ekonomije opredeliti kot strateške partnerje pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in gradnji Evropske unije, ki potrjuje, da je glavna naloga gospodarstva ta, da služi ljudem. V zvezi s tem organom držav članic priporoča, naj v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost, namenjenih izhodu iz krize zaradi pandemije, zagotovijo široko vključenost subjektov socialne ekonomije. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da je treba konsolidirati operativna merila, ki so jih sprejele institucije Evropske unije, da bi spodbudili ustrezno priznavanje organizacij in podjetij socialne ekonomije v njihovih različnih pravnih oblikah. V skladu s temi merili je treba prednostno obravnavati socialne cilje splošnega pomena, vzpostaviti demokratično upravljanje, pri katerem bodo sodelovali različni deležniki, in tudi v primeru, da imajo zadevni subjekti omejene pridobitne namene, zagotoviti, da bodo ti usmerjeni v doseganje ciljev, določenih v statutu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da mora Evropska unija z namenom merjenja družbenega vpliva organizacij in podjetij socialne ekonomije vzpostaviti stalen sistem za statistični popis, ki bo omogočal pridobivanje primerljivih in ažurnih kvalificiranih podatkov o obsegu in vplivu sektorja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da je treba v primeru, da vloga socialne ekonomije pri ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest vključuje prikrajšane delavce in prikrajšana območja, zagotoviti ustrezne podporne politike, ki bodo lahko priznale vlogo splošnega pomena teh organizacij, ki imajo kljub svoji zasebnopravni naravi pretežno javno vlogo. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Te podporne politike so potrebne na štirih ravneh:






  — | davčne politike in sistemi obdavčitve, ki priznavajo vlogo splošnega interesa, |
| --- | --- | --- |

1.5

—

davčne politike in sistemi obdavčitve, ki priznavajo vlogo splošnega interesa,

| — | politike spodbujanja javnih in zasebnih naložb, ki podpirajo razvoj financ z družbenim učinkom, tudi prek javnih naročil in koncesij, |
| --- | --- |

—

politike spodbujanja javnih in zasebnih naložb, ki podpirajo razvoj financ z družbenim učinkom, tudi prek javnih naročil in koncesij,

| — | politike za podporo stabilne zaposlitve in osrednje gospodarske vloge delavcev v podjetjih socialne ekonomije, |
| --- | --- |

—

politike za podporo stabilne zaposlitve in osrednje gospodarske vloge delavcev v podjetjih socialne ekonomije,

| — | politike, ki podpirajo usposabljanje osebja in tehnološke inovacije v organizacijah socialne ekonomije. |
| --- | --- |

—

politike, ki podpirajo usposabljanje osebja in tehnološke inovacije v organizacijah socialne ekonomije.

| 1.6 | EESO v zvezi z ustvarjanjem in ohranjanjem delovnih mest meni, da je oblika, znana kot delavski odkup (worker buy out), koristna dobra praksa za ponovni zagon podjetij v krizi, pa tudi za primere prenosa malih in srednjih podjetij, katerih ustanovitelji nimajo naslednikov. V zvezi s tem bi bilo koristno vzpostaviti poseben evropski investicijski sklad. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva, naj se vse večje zanimanje finančnih subjektov za naložbe z družbenim učinkom ohranja in krepi, tudi s pomočjo spodbud, pri čemer je treba podjetja socialne ekonomije prepoznati kot glavne akterje za ponovno spodbuditev naložb, namenjenih uresničevanju družbenih, okoljskih in solidarnostnih ciljev. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da so lahko podjetja socialne ekonomije idealna organizacijska oblika za nove oblike podjetništva, ki se uresničujejo prek digitalnih platform, in zlasti za dejavnosti sodelovalnega gospodarstva, saj so naklonjena aktivni udeležbi delavcev in uporabnikov digitalnih platform. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poudarja, da so dostojni delovni pogoji in demokratično upravljanje razlikovalni elementi podjetij socialne ekonomije in da je treba v primeru, da ti elementi niso določeni v statutu kot v primeru delavskih in socialnih zadrug, zagotoviti konkretne oblike vključevanja delavcev in posvetovanja z njimi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO meni, da imajo organizacije socialne ekonomije, zlasti prostovoljska združenja, temeljno vlogo za kohezijo, saj prispevajo k družbenemu kapitalu in podpirajo odgovorno civilno družbo. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Prostovoljstvo med mladimi je temeljno sredstvo za povečanje zaposljivosti in človeškega kapitala novih generacij ter ima zato pozitiven učinek v smislu povečanja zaposlitvenih priložnosti. Ta vloga je koristna tudi za zmanjšanje števila mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, zato bi bilo treba vzpostaviti politike za spodbujanje prehoda s prostovoljstva na stabilne oblike plačanega dela. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO nazadnje poziva in upa, da bo akcijski načrt za socialno ekonomijo priložnost za uvedbo operativnih instrumentov in konkretnih zakonodajnih predlogov. |
| --- | --- |

1.12

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO je vesel, da lahko s tem raziskovalnim mnenjem, za katerega je zaprosilo portugalsko predsedstvo Sveta EU, prispeva k uresničevanju prednostnih nalog programa, zlasti glede spodbujanja evropskega socialnega modela, z opredelitvijo konkretnih predlogov o vlogi podjetij socialne ekonomije pri ustvarjanju stabilnega in dostojnega dela ter bolj vključujočega, trajnostnega in odpornega gospodarstva. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Socialna ekonomija je na mednarodni ravni vse bolj priznana kot odločilna in pomembna oblika, v kateri se lahko izrazi organizacijska in preobrazbena sposobnost civilne družbe. V različnih državah članicah so bile sprejete zakonodaje, ki priznavajo cilje in vlogo socialne ekonomije ter določajo profil in pravno vlogo organizacij, ki so del te ekonomije (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO glede pravnega priznanja v mnenju INT/871 (2) navaja, da organizacije in podjetja socialne ekonomije dajejo prednost socialnim ciljem pred kapitalom tudi zaradi demokratičnega upravljanja, pri katerem sodelujejo različni deležniki. Te organizacije in podjetja nimajo zasebnih pridobitnih namenov; tudi v primeru, da opravljajo poslovne dejavnosti z omejenimi pridobitnimi nameni, pa se zaslužek nameni za doseganje ciljev, določenih v statutu, in ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Bistveno priznanje socialne ekonomije podpirajo študije, ki so jih izvedle mednarodne institucije in organi, kot so OECD, Organizacija združenih narodov, Mednarodna organizacija dela in različne institucije Evropske unije, vključno z EESO. V 13 mnenjih EESO na temo socialne ekonomije, izdanih med letoma 2009 in 2020, so bile opredeljene štiri kategorije organizacij in podjetij socialne ekonomije: zadruge, združenja, vzajemne družbe in fundacije ter socialna podjetja, ki so bila kot kategorija vključena nedavno. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Čeprav je Evropska unija priznala merila in najbolj reprezentativne koncepte socialne ekonomije, kot so prednost ljudi pred kapitalom, ponovno vlaganje dobičkov in participativno upravljanje (3), še ni bilo mogoče doseči dogovora o usklajeni evropski pravni opredelitvi. Leta 2018 je Parlament predlagal uvedbo certifikata organizacij socialne ekonomije na podlagi člena 50 PDEU. EESO meni, da je treba za dejansko uvedbo tega certifikata zagotoviti boljše in enotnejše zbiranje statističnih podatkov za popis organizacij in podjetij socialne ekonomije v skladu s skupno operativno opredelitvijo, kakor je to urejeno v državah, ki so uvedle javne registre organizacij in podjetij socialne ekonomije. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Potreba po priznani in uradno sprejeti ter veljavni operativni opredelitvi za institucije Evropske unije je vse večja, zlasti da bi omogočili dostop do številnih priložnosti za rast in razvoj ter da bi spodbujali boljše razumevanje socialne ekonomije s strani javnih in zasebnih institucij. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Oblikovanje te opredelitve je nujno, da bi zagotovili poln dostop do kapitalskih trgov, na katerih se zanimanje za naložbe z družbenim učinkom povečuje. Primerna priložnost za obravnavo te teme je akcijski načrt za socialno ekonomijo, vlogo socialne ekonomije pa bi bilo treba upoštevati tudi v akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov za ljudi in podjetja (4), da bi v Evropi pritegnili naložbe v gospodarstvo, ki se osredotoča na ljudi. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Gospodarska vloga in vrednost, ki jo ustvarijo organizacije socialne ekonomije, sta precejšnji, tako glede obsega (8 % evropskega BDP) kot glede kakovosti in obstojnosti te vrednosti (5), socialna ekonomija pa je tudi v letih krize beležila rast ustvarjenih gospodarskih vrednosti in števila zaposlenih delavcev. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Socialna ekonomija pomembno prispeva k ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest, saj zagotavlja več kot 13,6 milijona plačanih delovnih mest v Evropi, kar ustreza približno 6,3 % aktivnega prebivalstva 28 držav članic EU (6), ter zajema več kot 232 milijonov članov zadrug, vzajemnih družb in podobnih subjektov in več kot 2,8 milijona podjetij in organizacij. Med temi delavci je približno 2,6 milijona delavcev socialnih podjetij, ki ustrezajo zahtevam pobude za socialna podjetja iz leta 2011. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Veliko delavcev v organizacijah in podjetjih socialne ekonomije je zaposlenih v majhnih organizacijah, v nekaj primerih pa so podjetja socialne ekonomije velika ter včasih zaposlujejo na stotine ali tisoče delavcev. Veliko delavcev je zaposlenih v organizacijah, za katere je značilno demokratično participativno upravljanje, ki odraža povezavo med široko udeležbo deležnikov pri upravljanju in težnjo k ohranjanju visoke ravni zaposlenosti ter boljšo odpornostjo na šoke (7). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Za socialno ekonomijo je značilen visok delež delavk, ki v številnih primerih presega 70 % delovne sile, vendar tudi na splošno presega 50 %. Čeprav so potrebni nadaljnji koraki, da bi dosegli popolno enakost, je treba omeniti, da ženske zasedajo tudi vodstvene in visoke položaje številnih organizacij socialne ekonomije. Za te organizacije in podjetja je torej značilna velika enakost, in sicer tako med različnimi položaji organizacijske hierarhije kot med plačami, kjer ni pretiranih neravnotežij med spoloma (8). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Kljub večji enakosti plač ostaja dejstvo, da so plačne ravni delavcev v organizacijah in podjetjih socialne ekonomije neredko še vedno precej nizke. To je delno povezano s splošnim slabim vrednotenjem oskrbe, ki prevečkrat ni deležna ustreznega gospodarskega priznanja niti v konvencionalnih podjetniških oblikah, zato je treba okrepiti sindikalne pravice delavcev v sektorju socialnega varstva in oskrbe. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Te organizacije pomembno prispevajo tudi k spodbujanju in uresničevanju socialnih inovacij, kar dokazuje, da znajo tolmačiti in spremljati družbene spremembe z mobilizacijo virov človeškega kapitala, ki zajema aktivno in solidarno udeležbo več kot 82,8 milijona prostovoljcev. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Povečanje števila oseb, aktivnih v pomembnih sektorjih, in obravnavo izzivov, ki so povezani s socialnimi inovacijami in tehnologijo ter s katerimi se spoprijemajo organizacije in podjetja socialne ekonomije, je treba podpreti z ustreznimi ukrepi stalnega izobraževanja in usposabljanja, da bi se izboljšalo strokovno in organizacijsko znanje in spretnosti. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | EESO zato meni, da je zelo primerno, da je Evropska komisija napovedala akcijski načrt za socialno ekonomijo in konkretne ukrepe za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic v posebnem akcijskem načrtu, o katerem je EESO izrazil svoja stališča v mnenju SOC/614 (9). |
| --- | --- |

2.15

3.   Predlogi za evropsko politiko podpore in spodbujanja socialne ekonomije

| 3.1 | Za nadaljnji zagon in obstoj prispevka organizacij in podjetij socialne ekonomije ter vzpostavitev bolj socialne, odpornejše in bolj vključujoče Evrope je treba uvesti zakonodajne ukrepe in programe evropske gospodarske politike, ki spodbujajo in podpirajo rast organizacij in podjetij socialne ekonomije, tudi v zvezi z njihovim potencialom za prispevanje k oblikovanju modela trajnostnega, ekološkega in solidarnostnega razvoja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO meni, da je možno opredeliti ukrepe na štirih ravneh:






  — | sistem obdavčitve, ki priznava vlogo splošnega interesa, ki jo imajo podjetja socialne ekonomije, in posebej upošteva tista, ki delujejo v sektorjih prvenstveno javnega interesa, kot so socialne, zdravstvene, izobraževalne storitve in storitve socialnega vključevanja, |
| --- | --- | --- |

3.2

—

sistem obdavčitve, ki priznava vlogo splošnega interesa, ki jo imajo podjetja socialne ekonomije, in posebej upošteva tista, ki delujejo v sektorjih prvenstveno javnega interesa, kot so socialne, zdravstvene, izobraževalne storitve in storitve socialnega vključevanja,

| — | politike spodbujanja javnih in zasebnih naložb, ki podpirajo razvoj financ z družbenim učinkom, z nadaljnjim izboljšanjem dostopnosti trga javnih naročil in koncesij, |
| --- | --- |

—

politike spodbujanja javnih in zasebnih naložb, ki podpirajo razvoj financ z družbenim učinkom, z nadaljnjim izboljšanjem dostopnosti trga javnih naročil in koncesij,

| — | politike, ki podpirajo stabilno zaposlitev in gospodarsko vlogo delavcev v podjetjih socialne ekonomije, zlasti pri demokratičnem upravljanju podjetij, |
| --- | --- |

—

politike, ki podpirajo stabilno zaposlitev in gospodarsko vlogo delavcev v podjetjih socialne ekonomije, zlasti pri demokratičnem upravljanju podjetij,

| — | politike, ki podpirajo pridobivanje novih znanj in spretnosti ter širjenje inovacij in novih tehnologij v civilni družbi. |
| --- | --- |

—

politike, ki podpirajo pridobivanje novih znanj in spretnosti ter širjenje inovacij in novih tehnologij v civilni družbi.

| 3.3 | EESO priznava temeljno vlogo teh organizacij in podjetij socialne ekonomije na področju osebnih in socialnih storitev, vendar meni, da je nujna odgovornost držav in javnih uprav za zagotavljanje osnovnih storitev državljanom. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Treba je tudi okrepiti ukrepe za podporo zaposlitve v socialnih podjetjih, katerih poslanstvo je vključevanje invalidov ali zelo prikrajšanih delavcev na trg dela. S temi ukrepi bi bilo treba znižati davke in prispevke, ki bremenijo stroške dela, tako da bi javni organi prevzeli deleže prispevkov, ki so potrebni za zagotavljanje zavarovanja in socialne varnosti teh prikrajšanih delavcev. Take spodbude se ne bi smele obravnavati kot državna pomoč podjetjem socialne ekonomije, saj so namenjene podpori polne vključitve zelo prikrajšanih oseb na trg dela. V vsakem primeru bi bilo treba spodbude zagotoviti le organizacijam, ki spoštujejo kolektivne pogodbe in temeljne pravice delavcev. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V številnih primerih so podjetja socialne ekonomije glavni ponudniki storitev, ki so za prebivalstvo bistvenega pomena, na primer izobraževalnih, socialnih in zdravstvenih storitev, storitev oskrbe ali usposabljanja in vključevanja prikrajšanih oseb na trg dela, saj upravljajo dejavnosti, ki so kljub komercialnemu ali podjetniškemu značaju še vedno dejavnosti, ki imajo veliko vrednost za skupnost in lokalno okolje, in dobiček nazadnje ponovno vlagajo v doseganje ciljev, določenih v statutu. To so storitve, ki se izvajajo z neposredno udeležbo prejemnikov storitev in so vpete v lokalno okolje, kar je del njihovega poslanstva. Teh pogojev torej ni mogoče brezpogojno enačiti s sistemom tržne konkurence. Zato bi bilo treba sprostiti nekatere veljavne predpise o državni pomoči, ki preprečujejo uvedbo sistema obdavčitve, ki bi upošteval socialno vrednost in javno korist teh organizacij. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kot je že pozval v mnenju INT/906 (10), EESO zato iz istega razloga meni, da bi morala mejna vrednost 500 000 EUR v obdobju treh poslovnih let iz uredbe o pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena znašati vsaj 800 000 EUR na poslovno leto.
  Pri tem se ne posega v možnost določanja pravil o dostopu do javnega financiranja, skladnih z merili, ki so enotna, jasna ter povsem v skladu z delovnimi standardi in predpisi o uporabi sektorskih kolektivnih pogodb. |
| --- | --- |

3.6

Pri tem se ne posega v možnost določanja pravil o dostopu do javnega financiranja, skladnih z merili, ki so enotna, jasna ter povsem v skladu z delovnimi standardi in predpisi o uporabi sektorskih kolektivnih pogodb.

| 3.7 | Pomembno je, da se opredelijo instrumenti za povečanje naložb z družbenim učinkom v organizacije socialne ekonomije. V zvezi s tem je bilo nekaj zanimivih izkušenj pridobljenih s posebnimi obveznicami ali lastniškimi deleži (lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital) v podjetjih socialne ekonomije, ki uresničujejo socialne cilje splošnega interesa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | S takšnimi finančnimi instrumenti in z uporabo davčnih olajšav za vlagatelje bi bilo mogoče ustvariti pomembne spodbude za rast, saj podatki iz preteklosti potrjujejo, da so znale organizacije socialne ekonomije tudi z omejenimi naložbami ustvariti številna delovna mesta in številne socialne koristi za uporabnike storitev, ki jih ta podjetja zagotavljajo. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Treba pa je predvideti ustrezen merilni sistem, ki bo omogočal merjenje in primerjavo dobljenih rezultatov, kot so povečanje stabilnih zaposlitev, uporaba visokih standardov varnosti pri delu in preverjanje dejanskega doseganja socialnih ciljev, na katerih temelji pobuda. Zato je primerno, da države članice sprejmejo okvirne zakone o socialni ekonomiji ter aktivno uvajajo politike za spodbujanje rasti in razvoja podjetij socialne ekonomije. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Komisija je že leta 2011 opredelila potrebo po izboljšanju ravni poznavanja in javnega zbiranja podatkov in statistik o podjetjih socialne ekonomije, vendar je treba še veliko storiti, da bi opredelili usklajene standarde, ki pa bi bili zlasti koristni za preprečevanje pojavov zavajanja glede družbene odgovornosti ali nepravilnega dostopa do podpornih ukrepov. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Zato bi lahko v državah, ki tega še niso storile, opredelili nacionalne organe, pristojne za spremljanje in preverjanje spoštovanja zahtev in standardov ter skladnosti s socialnimi cilji. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Eden od najpomembnejših posebnih podpornih ukrepov je udeležba na trgu javnih naročil in koncesij, v zvezi s katero so bili že v Direktivi 2014/24/EU predlagani pomembni instrumenti (11), ki pa v nekaterih državah članicah niso bili ustrezno uresničeni. Da se spodbudijo družbeno odgovorna javna naročila, bi morala biti Evropska komisija zgled in čim bolj izkoristiti svoje postopke javnega naročanja za doseganje ciljev socialne politike. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Med ukrepi za podporo so zanimivi tisti, ki so namenjeni preusmeritvi proizvodnih in storitvenih dejavnosti ali prenosu teh dejavnosti z družb v krizi ali s podjetnikov na koncu poklicne poti na delavce, ki so organizirani v zadružni obliki ali v participativnih podjetjih. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | V številnih tovrstnih primerih t. i. delavskega odkupa (12), ki je bil že uspešno uresničen za oživitev industrijske dejavnosti v krizi, danes vse pogosteje prihaja do tega, da socialno podjetje, v katerem so udeleženi delavci, preide med mala podjetja. To se zlasti dogaja med mladimi, ki nimajo dovolj kapitala za začetek dejavnosti podjetja, in se pogosto ustavijo, saj se občutijo prepuščene same sebi in si ne upajo, da bi se s težavami trga soočili kot posamezniki. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Da bi povečali potencial teh pobud, so potrebne naložbe in podporni ukrepi za začetek podjetniške aktivnosti s kapitalsko udeležbo za financiranje delavcev v podjetjih v krizi, katerih dejavnost bi se nadaljevala v obliki zadruge. V nekaterih državah so te pobude omogočile prekvalifikacijo različnih podjetij in rešitev več tisoč delovnih mest. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | V teh procesih industrijske preobrazbe je bistvena vloga sindikalnih organizacij delavcev. Oblike samostojnega podjetništva, kot je delavski odkup, so sestavni del aktivne politike zaposlovanja. Primer dobre prakse na področju sodelovanja med zadrugami in sindikati je italijanski sporazum o sistematičnem sodelovanju na področju delavskega odkupa, sklenjen med zadružnimi zvezami in tremi najbolj reprezentativnimi sindikati (13). |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESO upa, da bo akcijski načrt za socialno ekonomijo spodbudil uvajanje podobnih pobud v vseh državah članicah Evropske unije, in sicer z ustanovitvijo posebne strukture v okviru Evropskega investicijskega sklada ali Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji z namenom zagotovitve konkretnih instrumentov za podporo oživitvi gospodarskih dejavnosti, ki jih je spodkopala kriza zaradi pandemije. |
| --- | --- |

3.17

4.   Nove oblike socialne ekonomije

| 4.1 | Podjetja socialne ekonomije ustvarjajo nova delovna mesta in razvijajo pobude socialnih inovacij, tudi v okviru zelenega gospodarstva in spodbujanja trajnostnega razvoja. Organizacije socialne ekonomije imajo vedno več izkušenj s krožnim gospodarstvom, saj nova delovna mesta ustvarjajo tudi v sektorju ponovne uporabe ali v okviru zelenih programov socialnega in zdravstvenega varstva. Pravni okvir in politike v številnih državah članicah trenutno ne omogočajo izvajanja politik, namenjenih razvoju zadrug za vključevanje na trg dela, zato bi bilo treba ukrepati na ravni EU in na tem področju zagotoviti napredek. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Posebno zanimiva je vloga, ki jo imajo lahko delavske zadruge (14) pri zagotavljanju bolj vključujočih novih oblik podjetništva na digitalnih platformah, ki bi omogočale bolj trajnostno in skupno udeležbo delavcev in uporabnikov ter razvoj novih oblik vzajemnosti in solidarnosti s pomočjo digitalnih tehnologij, ki lahko spodbujajo široko udeležbo. To ne posega v dejstvo, da je treba varstvo platformnih in nestandardnih delavcev nujno zagotavljati s podpisom ustreznih kolektivnih pogodb s sindikalnimi organizacijami delavcev. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Podjetja socialne ekonomije lahko ustvarijo priložnosti za delo in lokalni razvoj, tako da poskrbijo za udeležbo državljanov pri zagotavljanju storitev, kot je dobavljanje energije iz obnovljivih virov, ali pri organiziranju storitev na obrobnih in podeželskih območjih, kot kažejo francoske izkušnje z lokalnimi vozlišči za gospodarsko sodelovanje (PTCE), ki v okviru določenega projekta združujejo združenja, zadruge, lokalne oblasti, tradicionalna podjetja in univerze ter spodbujajo zelene programe socialnega in zdravstvenega varstva, trajnostni turizem ter ovrednotenje okoljskih in kulturnih dobrin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | V socialni ekonomiji imajo temeljno vlogo prostovoljske dejavnosti, ki so pomembne za mlade generacije, pa tudi za starejše osebe, za katere so pomembna priložnost za ohranjanje aktivne družbene in državljanske vloge, kar prispeva k boljši kakovosti življenja. Zato je treba okrepiti sinergije med izobraževanjem in prostovoljskim delom, da bi podprli vključevanje na trg dela v socialnem sektorju. Boljše usklajevanje obdobij prostovoljstva in pripravništva bi lahko olajšalo usposabljanje mladih in kvalificiranih oseb. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pozitivno izkušnjo z evropsko solidarnostno enoto bi bilo treba okrepiti in razširiti, tako da bi uvedli nekakšno vrsto programa Erasmus za socialne podjetnike, ki bi spodbujal čezmejno sodelovanje na področju socialne ekonomije. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ta vloga je zelo koristna tudi za zmanjšanje števila mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, zato bi bilo treba vzpostaviti politike za spodbujanje prehoda s prostovoljstva na stabilne oblike zaposlitve. |
| --- | --- |

4.6

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2016/2237(INL)&l=en;

1

https://betterentrepreneurship.eu;

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/MEMO_11_735;

https://cecop.coop/works/cecop-report-on-social-enterprises-laws-in-europe-a-worker-and-social-coops-perspective.

(2)  https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/opinions/towards-appropriate-european-legal-framework.

2

(3)  Social Business Initiative: https://ec.europa.eu/growth/sectors/social-economy/enterprises_sl.

3

Social Business Initiative

Sklepi Sveta o spodbujanju socialnega gospodarstva iz leta 2015: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15071-2015-INIT/sl/pdf.

Social Economy Charter (Listina načel socialne ekonomije) iz leta 2002: https://www.socialeconomy.eu.org/wp-content/uploads/2020/04/2019-updated-Social-Economy-Charter.pdf.

Social Economy Charter

(4)  Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt (COM(2020) 590 final).

4

(5)  Podatki so vzeti iz publikacije Evropske komisije: https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=22304&langId=en.

5

(6)  Podatki so vzeti iz poročila EESO: https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf.

6

(7)  The resilience of the cooperative model, CECOP, 2012: https://www.cecop.coop/works/the-resilience-of-the-cooperative-model.

7

The resilience of the cooperative model

(8)  Las mujeres en las cooperativas de trabajo, COCETA, 2019: https://www.coceta.coop/publicaciones/estudio-mujer-cooperativismo-coceta-2019.pdf.

8

Las mujeres en las cooperativas de trabajo

(9)  UL C 14, 15.1.2020, str. 1.

9

(10)  UL C 429, 11.12.2020, str. 131.

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_sl.

11

(12)  Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges, CECOP, 2013 (UL C 191, 29.6.2012, str. 24).

12

Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges

(13)  Italy, historic agreement between unions and coops on worker buyouts, CECOP, 2021: https://cecop.coop/works/italy-historic-agreement-between-unions-and-coops-to-promote-worker-buyouts.

13

Italy, historic agreement between unions and coops on worker buyouts

(14)  All for one – Worker-owned cooperatives’ response to non-standard employment, CECOP 2019: https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment.

14

All for one – Worker-owned cooperatives’ response to non-standard employment

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/20

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Poklicno usposabljanje: učinkovitost sistemov za predvidevanje in usklajevanje znanj in spretnosti s potrebami trga dela ter vloga socialnih partnerjev in različnih deležnikov

(raziskovalno mnenje na zaprosilo portugalskega predsedstva)

(2021/C 286/05)

| Poročevalec: | Jean-Michel POTTIER |
| --- | --- |

Poročevalec:

Jean-Michel POTTIER

| Zaprosilo portugalskega predsedstva Sveta | 26. 10. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 PDEU |
| Sklep predsedstva | 28. 10. 2020 |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 16. 4. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 222/0/4 |

Zaprosilo portugalskega predsedstva Sveta

26. 10. 2020

Pravna podlaga

člen 304 PDEU

Sklep predsedstva

28. 10. 2020

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

16. 4. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

222/0/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor ponavlja, kako pomembno je usklajevanje znanj in spretnosti s potrebami trga dela. Poudarja, da sta bistveni učinkovitost sistemov usposabljanja in sposobnost predvidevanja potreb po znanjih in spretnostih v času korenitih sprememb zaradi koronavirusne krize, ki pospešuje spremembe v našem gospodarstvu, zlasti na digitalnem in okoljskem področju. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Evropska podjetja se srečujejo s težavami pri zaposlovanju, zato EESO poudarja koristi sistemov dualnega izobraževanja za najrazličnejše načine pridobivanja znanj in spretnosti. Velika večina delodajalcev vestno opravlja svojo vlogo nosilca dualnega izobraževanja, saj si prizadeva za predajo svojega strokovnega znanja. Posebej pa je treba paziti, da se predvidi in prepreči vsaka zloraba v zvezi z brezplačnimi produktivnimi delovnimi mesti, ki jih zasedajo vajenci v sistemu dualnega izobraževanja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO ponavlja, da raznolikost teh sistemov omogoča optimalno prilagajanje različnim okoliščinam, povezanim z velikostjo podjetja, vrstami spričeval, strukturo sistema usposabljanja ter vrsto in ravnjo prostih delovnih mest. Poleg tega zaposlenim in iskalcem zaposlitve omogoča pridobivanje novih znanj in spretnosti, s čimer se preprečuje zastaranje poklicnih znanj in spretnosti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO opozarja na posebnosti malih in srednjih podjetij (MSP). Glede na tehnično naravo poklicev, ki se opravljajo v številnih MSP in za katere je potrebno edinstveno strokovno znanje, zlasti na nišnih trgih, bi lahko bilo dualno izobraževanje ustrezen način za zadovoljitev potreb po znanjih in spretnostih. Strokovno znanje malih podjetij je v številnih podeželskih regijah edinstvena priložnost za mlade, ugodno poslovno okolje pa bi lahko izboljšalo njihove poklicne možnosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da so socialni partnerji učinkoviti akterji pri zasnovi in upravljanju sistema usposabljanja ter so v najboljšem položaju za ocenjevanje potreb trga dela po znanjih in spretnostih. Ugotovijo lahko, v katerih sektorjih in na katerih območjih primanjkuje delovne sile, ter tako zagotovijo učinkovit razvoj znanj in spretnosti, osredotočen na poklicne izkušnje. Z opiranjem na deležnike, kot so država, regije ali javne službe za zaposlovanje, lahko povežejo kakovostne in količinske podatke o potrebah po znanjih in spretnostih. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO opozarja, da morajo imeti socialni partnerji sistematično pomembno vlogo pri pripravi izdajanja spričeval in njihove vsebine. Nujno jih je treba vključiti v postopek že na začetku, da se zagotovi, da sredstva ustrezajo dejanskim potrebam delodajalcev in zaposlenih v Evropi.
  Socialni partnerji so usposobljeni tudi za pomoč pri poklicnem usmerjanju vseh ciljnih skupin. |
| --- | --- |

1.6

Socialni partnerji so usposobljeni tudi za pomoč pri poklicnem usmerjanju vseh ciljnih skupin.

| 1.7 | EESO ponavlja, da imajo deležniki (država, regije, javne službe za zaposlovanje) pomembno vlogo pri predlaganju rešitev, ki spodbujajo socialno vključenost. Zavzema se za boljše usklajevanje med vsemi akterji, deležniki in socialnimi partnerji s pogodbenimi dogovori, v katerih so določene interakcije in odgovornosti vsakega od njih, s čimer se izboljša razumljivost ukrepov usposabljanja in spremljanja. Organizacije civilne družbe, javne in nepridobitne socialne službe, socialna podjetja, organizacije za socialno varstvo in socialni delavci imajo bistveno vlogo pri podpiranju mladih in manj mladih ljudi, pri čemer se je treba posebej posvečati osebam iz socialno prikrajšanih skupin. Pravni in finančni okviri nekaterih držav članic nudijo odgovorno osnovo za uvedbo teh pomembnih funkcij in storitev. Tudi odločne politike na področju poklicnega usposabljanja so ključne za doseganje cilja, določenega v členu 145 PDEU, in sicer spodbujanja kvalificirane, usposobljene in prilagodljive delovne sile in trgov dela, ki se znajo hitro prilagoditi gospodarskim spremembam. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja, kako pomembno je pri odzivanju na potrebe po znanjih in spretnostih v poklicih, v katerih primanjkuje kadra, upoštevati posebnosti MSP, tudi zelo majhnih podjetij. Ta podjetja nimajo svoje kadrovske službe, čeprav razmerje med usposabljanjem, znanji in spretnostmi ter zaposlitvijo zahteva poseben pristop. So pomembna rezerva delovnih mest in potrebujejo posebno pomoč. Slednja mora obsegati opredelitev njihovih potreb po znanjih in spretnostih, oblikovanje ponudb za zaposlitev, posvetovalni odbor, postopek zaposlovanja ter prilagojene sisteme usposabljanja, ki omogočajo trajno zaposlitev. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO opozarja, da je usposabljanje temeljni instrument vključevanja invalidov. Treba je sprejeti ustrezne ukrepe za premagovanje izzivov, povezanih z enakimi možnostmi invalidov in (še posebej) invalidk, da bodo imeli enakopraven dostop do vključujočih programov poklicnega usposabljanja. EESO tudi opozarja, da je trajnost dela zlasti odvisna od pravice do kakovostnega usposabljanja. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO priporoča pripravo nacionalnih strateških sporazumov o poklicnem usposabljanju in svetovanju na podlagi pogajanj med oblastmi in socialnimi partnerji, v katera so vključeni akterji poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Ugotavlja, da takšni sporazumi obstajajo v nekaterih podjetjih, sektorjih in na nekaterih območjih, ter spodbuja k splošni uvedbi tovrstnih strateških nacionalnih sporazumov. Hkrati pa bi morala EU z ukrepi olajšati prilagajanje industrijskim spremembam, da spodbudi poklicno vključevanje in ponovno vključevanje na trg dela. |
| --- | --- |

1.10

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Pomen premisleka o razmerju med razpoložljivimi znanji in spretnostmi ter potrebami trga dela je treba razumeti v evropskem okviru, kakor je to predstavljeno v izjavi iz Osnabrücka, v kateri so kot deležniki obravnavani tudi socialni partnerji. Ta evropski okvir zlasti obsega naslednje:






  — | prvič, evropski steber socialnih pravic na področju enakih možnosti in dostopa do trga dela, tudi z vidika vseživljenjskega učenja, kot prvo in četrto načelo določa izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje, |
| --- | --- | --- |

2.1

—

prvič, evropski steber socialnih pravic na področju enakih možnosti in dostopa do trga dela, tudi z vidika vseživljenjskega učenja, kot prvo in četrto načelo določa izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje,

| — | drugič, Evropska komisija je leta 2020 objavila sporočilo o evropskem izobraževalnem prostoru ter potrdila svoja načela delovanja in cilje, zlasti kakovostno izobraževanje za vse, |
| --- | --- |

—

drugič, Evropska komisija je leta 2020 objavila sporočilo o evropskem izobraževalnem prostoru ter potrdila svoja načela delovanja in cilje, zlasti kakovostno izobraževanje za vse,

| — | nazadnje, EESO je v mnenju SOC/570 (1) o prihodnosti dela ter znanjih in spretnostih pozval, naj se za pripravo in odziv na te pospešene tehnološke in digitalne spremembe oblikujejo usmerjene politike in sprejmejo oprijemljivi ukrepi za izboljšanje in prilagoditev izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja. |
| --- | --- |

—

nazadnje, EESO je v mnenju SOC/570 (1) o prihodnosti dela ter znanjih in spretnostih pozval, naj se za pripravo in odziv na te pospešene tehnološke in digitalne spremembe oblikujejo usmerjene politike in sprejmejo oprijemljivi ukrepi za izboljšanje in prilagoditev izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja.

| 2.2 | Države v Evropski uniji različno gledajo na vprašanje povezovanja razpoložljivih znanj in spretnosti s potrebami trga dela. Razprave o neskladju v znanju in spretnostih so se začele že pred krizo zaradi COVID-19, EESO pa je pozval k previdni obravnavi tega problema. Po podatkih centra Cedefop 45 % delavcev meni, da njihova znanja in spretnosti ne ustrezajo v celoti njihovemu delovnemu mestu, 70 % podjetij pa primanjkuje strokovnega kadra, a le malo jih te težave povezuje z ovirami, kot so problem zaposlovanja, geografska lega podjetja, višina plač in delovni pogoji. V poglobljeni študiji bi bilo treba preučiti točne vzroke neskladja v znanju in spretnostih, na primer vprašanje, kako bi lahko zadevnim osebam pomagali pri iskanju zaposlitve. |
| --- | --- |

2.2

2.3   Potrebe po znanjih in spretnostih

Iskana znanja in spretnosti se razlikujejo glede na državo. Kljub temu je ta raznolikost odvisna od ravni industrijskega proizvodnega sistema države v primerjavi s potrebami gospodarstev, usmerjenih v storitve ali turizem. Medtem ko je splošna raven iskanih znanj in spretnosti vse višja, se povprašuje tudi po nižji ravni kvalifikacij, kar se pokrije s priseljevanjem.

2.4   Sistem usposabljanja

Poklicno izobraževanje in usposabljanje sta sektor, ki je najtesneje povezan s trgom dela in njegovimi potrebami po znanju in spretnostih. Začetno poklicno usposabljanje – običajno na višji sekundarni ravni – poteka bodisi v šolskem bodisi poklicnem okolju v centrih usposabljanja in podjetjih. Delež mladih, ki se poklicno usposabljajo, v primerjavi z mladimi v splošnem izobraževanju, se po Evropski uniji razlikuje, vendar se povsod postopno zmanjšuje. To opažanje na splošno vodi h korektivnim ukrepom ali pobudam tako javnih organov kot strokovnih krogov, vključno s socialnimi partnerji. Eden teh ukrepov je novi program znanj in spretnosti, v katerem je poudarek na digitalizaciji snovi usposabljanja.

Sistem nadaljnjega poklicnega usposabljanja je osredotočen predvsem na delo in večina dejavnosti usposabljanja se odvija v poklicnem okolju.

2.5   Vloga socialnih partnerjev

To vlogo, ki obstaja na različnih ravneh v vseh državah, bi bilo treba okrepiti. Socialni partnerji so zaradi svojih izkušenj v okviru poklicnih združenj ali na nacionalni medpanožni ravni vključeni v opredeljevanje sedanjih in prihodnjih potreb po znanjih in spretnostih. Pogosto sodelujejo tudi pri opredelitvi okvirov izdajanja spričeval in diplom, upravljanju sistemov usposabljanja, upravljanju skladov za poklicno usposabljanje in vajeništvo ter pri sistemu vseživljenjskega poklicnega usmerjanja. Poleg tega je poklicno usposabljanje tema, o kateri se socialni partnerji običajno pogajajo v okviru kolektivnih pogajanj.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO opaža vse večje neravnovesje na trgu dela, ki je zlasti povezano s pomanjkanjem znanj in spretnosti, na kar dodatno vpliva zdravstvena kriza, ki povečuje razliko med potrebami ter znanji in spretnosti mladih v vse bolj skoncentriranem gospodarstvu. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Neravnovesje na trgu dela, ki je bilo prisotno že pred zdravstveno krizo, se zadnjih 20 let povečuje in slabša. 60 odstotkom mladih zaposlenih grozi, da bodo njihova tehnološka znanja in spretnosti zastarali (podatki za EU-28 leta 2014) (2). To povzroča brezposelnost in hkrati napetosti na trgu dela (3) (4). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Zaradi zdravstvene krize so se povečale napetosti na trgu dela, zlasti tiste, ki izhajajo iz hitrejšega razvoja digitalne preobrazbe. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | EESO pozdravlja program znanj in spretnosti za Evropo ter še posebej dejstvo, da lahko priporočilo Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost obsega ukrepe v vseh fazah poklicnega življenja ter se odziva na spremembe vseh vrst potreb ter znanj in spretnosti:






  (a) | na vseh stopnjah poklicne poti (vir Cedefop – panorama znanj in spretnosti) (5):






  — | pred začetkom poklicnega življenja:






  — | z razvojem znanj in spretnosti ter poklicnim izobraževanjem (začetno in nadaljnje poklicno usposabljanje, dualno izobraževanje, vajeništvo); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.2

(a)

na vseh stopnjah poklicne poti (vir Cedefop – panorama znanj in spretnosti) (5):

—

pred začetkom poklicnega življenja:

—

z razvojem znanj in spretnosti ter poklicnim izobraževanjem (začetno in nadaljnje poklicno usposabljanje, dualno izobraževanje, vajeništvo);

| — | ob začetku dela v podjetju ali v primeru notranje mobilnosti:






  — | s prilagoditvijo poklicnih znanj in spretnosti ter mehkih veščin v okviru podjetja (spremljanje pri prilagajanju na delovno mesto, usposabljanje na delovnem mestu); |
| --- | --- | --- |

—

ob začetku dela v podjetju ali v primeru notranje mobilnosti:

—

s prilagoditvijo poklicnih znanj in spretnosti ter mehkih veščin v okviru podjetja (spremljanje pri prilagajanju na delovno mesto, usposabljanje na delovnem mestu);

| — | v celotnem poklicnem življenju:






  — | z uskladitvijo poklicnih znanj in spretnosti z razvojem potreb delovnega mesta in poklica; |
| --- | --- | --- |

—

v celotnem poklicnem življenju:

—

z uskladitvijo poklicnih znanj in spretnosti z razvojem potreb delovnega mesta in poklica;

| (b) | s prilagoditvijo sistemov spreminjajočim se zaposlitvenim razmeram: strokovno izpopolnjevanje (upskilling), prekvalifikacija (reskilling), večdisciplinskost (cross-skilling), nove kompetence; |
| --- | --- |

(b)

s prilagoditvijo sistemov spreminjajočim se zaposlitvenim razmeram: strokovno izpopolnjevanje (upskilling), prekvalifikacija (reskilling), večdisciplinskost (cross-skilling), nove kompetence;

| (c) | glede na vrsto želenih znanj in spretnosti: osnovna znanja in spretnosti, tehnična znanja in spretnosti ter strokovno znanje, prečna znanja in spretnosti. |
| --- | --- |

(c)

glede na vrsto želenih znanj in spretnosti: osnovna znanja in spretnosti, tehnična znanja in spretnosti ter strokovno znanje, prečna znanja in spretnosti.

| 3.3 | Izjave organizacij, ki zastopajo delodajalce in delavce v tržnih podjetjih na evropski ravni, vsebujejo predloge, ki zagovarjajo njihovo upravičenost do posredovanja na tem področju.
  Evropska konfederacija sindikatov (ETUC) se zavzema za socialni dialog na tem področju tako na evropski kot na nacionalni ravni, SMEUnited meni, da bi morale vlade socialnim partnerjem predati upravljanje vajeništva, BUSINESSEUROPE pa priporoča, da socialni partnerji razvijejo potrebe po programih usposabljanja, in se zavzema za skupna pogajanja z izvajalci usposabljanja na področju usposabljanja zaposlenih. |
| --- | --- |

3.3

Evropska konfederacija sindikatov (ETUC) se zavzema za socialni dialog na tem področju tako na evropski kot na nacionalni ravni, SMEUnited meni, da bi morale vlade socialnim partnerjem predati upravljanje vajeništva, BUSINESSEUROPE pa priporoča, da socialni partnerji razvijejo potrebe po programih usposabljanja, in se zavzema za skupna pogajanja z izvajalci usposabljanja na področju usposabljanja zaposlenih.

3.4   Vloga deležnikov

EESO poziva, naj se poleg drugih deležnikov vključijo tudi socialni partnerji, da se olajša opredelitev potreb, sredstev in ukrepov za izvajanje, ter da z njimi sodelujejo ob uporabi sredstev, ki jih imajo ti deležniki na voljo. Pri tem gre zlasti za podjetja, poklicna združenja, poklicne in medpanožne organizacije, panožne in nacionalne socialne partnerje, nacionalna ogrodja kvalifikacij ali sisteme klasifikacije poklicnih diplom (nacionalno ogrodje kvalifikacij), regionalne oblasti in javne ali poljavne regionalne organizacije, nacionalne oblasti, organizacije civilne družbe, socialna podjetja, socialne službe, organizacije za socialno varstvo, organizacije za usmerjanje in pomoč pri vključevanju, ponovnem vključevanju in iskanju zaposlitve, namenjene tudi invalidom, ter ustanove za začetno in nadaljnje poklicno usposabljanje (IVET/CVET (6)).

4.   Posebne ugotovitve

4.1   Napovedovanje prihodnjih potreb po znanju in spretnostih

| 4.1.1 | Socialni partnerji imajo osrednjo vlogo pri prepoznavanju, ocenjevanju in napovedovanju potreb trga dela po znanjih in spretnostih. Njihova vloga je ključna pri nudenju podpore opazovalnim skupinam za poklice ter znanja in spretnosti ter analiziranju zbranih podatkov. Njihovo v prihodnost usmerjeno analizo je treba povezati z ocenami, ki jih pripravijo vsi deležniki: država, regije, zbornice in vse ustanove s področja zaposlovanja, usposabljanja in poklicnega usmerjanja, kot so socialne službe in ustanove. To sodelovanje pripomore k postavitvi Evrope v središče trga dela. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | EESO meni, da je treba ključno vlogo socialnih partnerjev priznati tako, da se jim zagotovijo vsa potrebna sredstva, da bodo lahko ukrepali z enako hitrostjo, kot se odvijajo velike spremembe na trgu dela. Z zdravstveno, gospodarsko in socialno krizo, ki se je začela leta 2020 in se še nadaljuje, so se močno pospešile spremembe v našem gospodarstvu. Digitalizacija je nujno potrebna za prilagoditev podjetij, tudi najmanjših. Stranke in potrošniki danes zaradi posledic krize nestrpno pričakujejo zeleni prehod, ki prinaša tudi nove poklice. |
| --- | --- |

4.1.2

4.2   Zagotavljanje učinkovitejše ponudbe usposabljanj in njihovih vsebin

| 4.2.1 | Okvire usposabljanj in izdajanja spričeval je treba redno posodabljati na podlagi ocene potreb po znanjih in spretnostih, da se prepreči zastarelost. Pri znanjih in spretnostih, povezanih z novimi tehnologijami, zahtevami zelenega prehoda ali digitalno preobrazbo, ki jih je pospešila zdravstvena kriza, je torej potreben hiter odziv. Za težko dosegljive ciljne skupine je treba z ustreznimi vključujočimi metodami prilagoditi inovativne pedagoške postopke.
  Načelo dualnega izobraževanja omogoča usklajevanje sistemov usposabljanja z zmogljivostjo podjetij za usposabljanje, ki močno olajša trajno zaposlitev za spodbujanje razvoja gospodarskih dejavnosti. Velika večina delodajalcev sicer v polnem obsegu opravlja vlogo nosilca dualnega izobraževanja, a je treba posebno pozornost nameniti predvidevanju in preprečevanju vsake zlorabe v zvezi z brezplačnimi produktivnimi delovnimi mesti, ki jih zasedajo vajenci v sistemu dualnega izobraževanja. |
| --- | --- |

4.2.1

Načelo dualnega izobraževanja omogoča usklajevanje sistemov usposabljanja z zmogljivostjo podjetij za usposabljanje, ki močno olajša trajno zaposlitev za spodbujanje razvoja gospodarskih dejavnosti. Velika večina delodajalcev sicer v polnem obsegu opravlja vlogo nosilca dualnega izobraževanja, a je treba posebno pozornost nameniti predvidevanju in preprečevanju vsake zlorabe v zvezi z brezplačnimi produktivnimi delovnimi mesti, ki jih zasedajo vajenci v sistemu dualnega izobraževanja.

| 4.2.2 | Sistemi dualnega izobraževanja so lahko različnih oblik:






  — | poklicno usposabljanje mladih in manj mladih v obliki vajeništva za pridobitev polne poklicne kvalifikacije za določen poklic, |
| --- | --- | --- |

4.2.2

—

poklicno usposabljanje mladih in manj mladih v obliki vajeništva za pridobitev polne poklicne kvalifikacije za določen poklic,

| — | začetno poklicno usposabljanje s pripravniškimi obdobji v podjetju v okviru sistema dualnega izobraževanja, |
| --- | --- |

—

začetno poklicno usposabljanje s pripravniškimi obdobji v podjetju v okviru sistema dualnega izobraževanja,

| — | pripravništvo za seznanjanje z delom v podjetju, zlasti za spoznavanje poklica, |
| --- | --- |

—

pripravništvo za seznanjanje z delom v podjetju, zlasti za spoznavanje poklica,

| — | izmenično poklicno usposabljanje za iskalce zaposlitve, |
| --- | --- |

—

izmenično poklicno usposabljanje za iskalce zaposlitve,

| — | notranje usposabljanje na delovnem mestu v podjetju, |
| --- | --- |

—

notranje usposabljanje na delovnem mestu v podjetju,

| — | usposabljanje pred vključevanjem na trg dela za pridobitev znanj in spretnosti, potrebnih za opravljanje poklica, |
| --- | --- |

—

usposabljanje pred vključevanjem na trg dela za pridobitev znanj in spretnosti, potrebnih za opravljanje poklica,

| — | pridobivanje kompetenc za samostojnost, analiza znanj in spretnosti, zlasti za ljudi v težavah, invalide in mlade brez zaključenega šolanja. |
| --- | --- |

—

pridobivanje kompetenc za samostojnost, analiza znanj in spretnosti, zlasti za ljudi v težavah, invalide in mlade brez zaključenega šolanja.

| 4.2.3 | In končno, z učinkovitejšo ponudbo usposabljanja bi bilo treba zagotoviti rešitve za najranljivejše osebe. Za materialno in fizično dostopnost sistema usposabljanja in izobraževalnih dejavnosti za ciljne skupine je treba nujno upoštevati razmere invalidov. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Boljše vključevanje socialnih partnerjev in deležnikov

| 4.3.1 | Poleg prostovoljnega pristopa se dobra praksa krepi tudi s pogodbenimi dogovori z akterji, da bi bolje predvideli prihodnje potrebe po znanjih in spretnostih ter povečali učinkovitost sistemov poklicnega usposabljanja. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Deležniki morajo z učinkovito porazdelitvijo vlog v zvezi s podporo in spremljanjem najranljivejših oseb prevzeti pomembno vlogo na področju socialne vključenosti. Deležniki opravljajo posebno nalogo, da z učnimi potmi in potrebno podporo pomagajo osebam z oteženim dostopom do zaposlitve. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Uspeh sistema poklicnega usposabljanja je odvisen od dejavnega sodelovanja socialnih partnerjev pri njegovi zasnovi. Sodelovanje med obema izobraževalnima mestoma, torej med izobraževalno ustanovo in podjetjem, je ključni dejavnik uspeha. Nacionalna in regionalna politika bi morali socialnim partnerjem omogočiti, da lahko strukturo in vsebino usposabljanja prilagodijo potrebam delodajalcev in delavcev ob upoštevanju posebnih okoliščin trga dela. |
| --- | --- |

4.3.3

4.4   Vzbujanje zanimanja podjetij in zaposlenih za naložbe v usposabljanje

| 4.4.1 | Delež zaposlenih, ki imajo vsako leto možnost, da ohranijo ali nadgradijo znanje in spretnosti, je še vedno prenizek, zlasti v malih in srednjih podjetjih. Med številnimi ovirami so financiranje usposabljanja in težave delodajalcev pri nadomeščanju zaposlenih na usposabljanju, zavrnitev začetnega usposabljanja, razpoložljivost in kakovost vsebin in sistemov usposabljanja za delavce. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Zato so osnovna znanja še vedno temeljni pogoj za dostop do zaposlitve, zlasti v malih in srednjih podjetjih. Mladi, ki se izobražujejo, močno čutijo posledice krize COVID-19, opuščanja usposabljanja pa je vse več, zato je vprašanje vseživljenjskega poklicnega spremljanja in usmerjanja toliko bolj pereče. Ta izziv je odločilen za vzbujanje zanimanja delavcev in iskalcev zaposlitev, saj se jim tako omogoči, da imajo dejavno vlogo v svojem poklicnem razvoju. Primeren cilj bi bil, da bi lahko 8 % vajencev pripravnikov in udeležencev nadaljnjega usposabljanja preživelo določeno obdobje v tujini, saj ocene učinka programa Erasmus kažejo, da obdobje mobilnosti okrepi znanja in spretnosti ter zaposljivost. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Nazadnje je tu še vprašanje prepoznavanja znanja in spretnosti kandidatov v podjetjih, zlasti če nimajo notranje kadrovske službe. |
| --- | --- |

4.4.3

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 237, 6.7.2018, str. 8.

1

(2)  https://www.cedefop.europa.eu/files/3075_en.pdf, str. 26.

2

(3)  Stopnja brezposelnosti (po državah članicah): https://ec.europa.eu/eurostat/web/lfs/visualisations, stopnja brezposelnosti, januar 2021, EU-27.

3

, stopnja brezposelnosti, januar 2021, EU-27

(4)  Prosta delovna mesta (po državah članicah): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Job_vacancy_statistics.

4

(5)  https://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en/dashboard/european-skills-index.

5

(6)  (Izvajalci poklicnega usposabljanja – VET4EU2) https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/home?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=38451&no=1&lang=sl.

6

Izvajalci poklicnega usposabljanja – VET4EU2

---

PRILOGA

PRIMERI DOBRE PRAKSE

Avstrija – vajeništvo od 15. leta

V tej državi 45 % oseb med 15. in 19. letom opravlja vajeništvo. Usposabljanje mladih, ki se odločijo za izobraževanje v alternaciji med šolo in podjetjem, večinoma traja tri leta. Vajeništvo opravlja 130 000 mladih, ki 80 % časa preživijo v podjetju, kar pomeni, da štirim dnem prakse sledi en dan v šoli.

Vajeništvo je pravica, ki jo zagotavlja zakonodaja. Učenci, ki zaradi slabih šolskih ocen ne najdejo podjetja za vajeništvo, se usposabljajo v javnih delavnicah.

Na splošno imajo v Avstriji vajenci trikrat več možnosti, da najdejo zaposlitev, kot mladi, ki so končali le obvezno šolanje. Stopnja brezposelnosti mlajših od 25 let je leta 2018 znašala 9,6 %.

Operativna priprava na zaposlitev v Franciji (préparation opérationnelle à l’emploi – POE)

Operativna priprava na zaposlitev je hiter in prilagojen odziv za poklice, v katerih primanjkuje kadra. To usposabljanje omogoča pridobitev ali razvoj poklicnih znanj in spretnosti, ki so potrebni za izpolnitev predhodno opredeljenih potreb po zaposlovanju.

POE skupaj pilotno izvajata javna služba za zaposlovanje (Pôle emploi) in podjetje ali poklicno združenje. Traja največ 400 ur in zajema obdobje pridobivanja delovnih izkušenj v podjetju ter daje pravico do statusa pripravnika na poklicnem usposabljanju ter do plačila. Če se ob izteku doseže raven, ki se zahteva za zasedbo delovnega mesta, se s podjetjem, ki je izbralo kandidata, podpiše trajna pogodba o zaposlitvi.

V zadnjih treh letih je bilo v POE letno vključenih 70 000 pripravnikov s približno 80-odstotno stopnjo zaposlitve.

Vloga socialnih partnerjev v Nemčiji

Socialni partnerji s svojimi izkušnjami zagotavljajo, da profili delovnih mest ustrezajo zahtevam trga dela, da je mogoče elemente usposabljanja preprosto vključiti v procese proizvodnje in zagotavljanja storitev v podjetjih.

V Nemčiji so sporazumi o poklicnem usposabljanju najpogosteje predmet pogajanja s socialni partnerji, nato pa se vključijo v sektorske kolektivne pogodbe. Če vsebina usposabljanj ne ustreza več zahtevam trga dela, socialni partnerji usposabljanja pregledajo ali oblikujejo nove programe usposabljanja za nove poklice.

Samostojnost in strokovno podporo prikrajšanih mladih in mladih invalidov, ki se financirata z javnimi sredstvi in sta določeni s socialno zakonodajo (Sozialgesetzbuch), podpirajo institucije poklicnega izobraževanja in socialnega varstva ter njihove poklicne storitve.

Pogajanje o strateškem sporazumu o poklicnem usposabljanju na Portugalskem

Portugalska vlada je v okviru stalnega odbora za socialni dialog začela postopek pogajanj za strateški sporazum o vseživljenjskem poklicnem usposabljanju in učenju. V delovni skupini so trenutno predstavniki vlade, nadzorni organi in socialni partnerji z namenom sklenitve sporazuma o upravljanju sistema usposabljanja ter njegovi pravni ureditvi in financiranju. Cilji sporazuma so tudi izboljšanje kakovosti usposabljanj, sposobnost hitrega prilagajanja nacionalnega ogrodja kvalifikacij, odzivanje na sektorske potrebe, spodbujanje podjetij in posameznikov k usposabljanju, pedagoške inovacije, digitalno usposabljanje in usposabljanje na daljavo.

Dualni sistem na Poljskem

V poljskem izobraževalnem sistemu je izmenično usposabljanje kombinacija šolskega izobraževanja za pridobivanje teoretičnega znanja in dela v podjetju za pridobivanje praktičnih izkušenj v delovnem okolju. Usposabljanje v poklicnih šolah traja od 2 do 5 let. Praktično usposabljanje kot del dualnega izobraževanja poteka v okviru pogodbe o zaposlitvi za poklicno usposabljanje. Za teoretično usposabljanje se sklene vajeniška pogodba med ravnateljem izobraževalne ustanove in delodajalcem, ki sprejme vajenca. Od septembra 2019 imajo vsi učenci poklicnih šol, ki ne uporabijo tega sistema, dostop do plačanega pripravništva pri delodajalcu. Omeniti je treba tudi, da so obrtna podjetja razvila dualno izobraževanje s 23 500 obrtniki in delala s skoraj 65 000 mladimi.

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/27

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kako z vidika vseživljenjskega učenja na podlagi izobraževanja in usposabljanja spodbujati znanja in spretnosti, ki jih Evropa potrebuje za pravičnejšo, bolj povezano, bolj trajnostno, bolj digitalno in odpornejšo družbo

(raziskovalno mnenje na zaprosilo portugalskega predsedstva)

(2021/C 286/06)

| Poročevalka: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Poročevalka:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Zaprosilo portugalskega predsedstva Sveta | dopis z dne 26. 10. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 PDEU |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 16. 4. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 219/1/1 |

Zaprosilo portugalskega predsedstva Sveta

dopis z dne 26. 10. 2020

Pravna podlaga

člen 304 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

16. 4. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

219/1/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poudarja, kako pomembna je učinkovita uporaba mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih naložb za podporo gospodarski rasti in odporni družbi v okviru digitalnega in zelenega prehoda gospodarstva, in sicer z zagotovitvijo bolj kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja (sistemov, ustanov in programov), da bi se odzvali na potrebe učečih se vseh starosti in stopenj učenja, jih pripravili na življenje in delo ter zagotovili, da imajo vsi delavci in tudi vse večje število delovno neaktivnih, zlasti žensk, dostop do usposabljanja. To bo pripomoglo tudi k zaščiti prostega gibanja delavcev in pretoka storitev ter zagotovilo, da bodo podjetja dobro pripravljena na dogajanje v svojem sektorju in bodo zapolnila vrzeli v znanjih in spretnostih, s katerimi se soočajo pri digitalnem in zelenem prehodu gospodarstva. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO priporoča, da se v okviru evropskega izobraževalnega prostora za vsako državo članico določijo uresničljivi dolgoročni cilji in vzpostavi sistem stalnega spremljanja, ki bo namenjen doseganju visokokakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja ter vseživljenjskega učenja za vse, pri čemer bo zagotovljeno, da ima vsakdo znanje, spretnosti, kompetence in odnos, ki jih Evropa potrebuje za oblikovanje pravičnejše, bolj povezane, bolj trajnostne, bolj digitalne in odpornejše družbe. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja, da je demokratično upravljanje sistemov izobraževanja in usposabljanja – na primer s socialnim dialogom – v naslednjem strateškem okviru EU bistveno orodje za uspešen razvoj in izvajanje politik na ravni EU in nacionalni ravni, zato ga je treba zaščititi, okrepiti in vključiti v smiselna posvetovanja z organizirano civilno družbo. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO priporoča, da vsaka prihodnja delovna skupina za odprto metodo koordinacije predstavi politične rezultate in po možnosti politična priporočila Svetu za izobraževanje, ki bo o njih razpravljal. Rezultate delovnih skupin bi bilo treba objaviti, učinkovito izvajati in jim pripisati pomembno vlogo na ustrezni ravni oblikovanja politik ter med izvajalci na ravni EU in nacionalni ravni. Zato je pomembno, da so med člani teh skupin ustrezni socialni partnerji in deležniki, ki so dejavni na področju oblikovanja izobraževalne politike, ter predstavniki ravnateljev, učiteljev in učencev iz vsake države. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Da bi dosegli kazalnike, merila uspešnosti in cilje akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic, resolucije Sveta o evropskem izobraževalnem prostoru (2020), priporočila Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter izjave iz Osnabrücka, EESO predlaga izvedbo dodatnih raziskav in ocene učinka, da bi se prilagodili kazalniki in se dopolnili z novimi, ki so potrebni, da bi države podprli pri poročanju o izvajanju, saj vse posledice krize zaradi COVID-19 na izobraževalne sisteme, učence in učitelje še niso jasne. Kazalniki bi morali privesti tudi do ukrepov v obliki skupnih socialnih in izobraževalnih politik na nacionalni ravni za podporo socialno in ekonomsko prikrajšanih učencev in učečih se. Po posvetovanju z ustreznimi socialnimi partnerji in deležniki na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni bi bilo treba poročati o dosežkih pri izpolnjevanju meril uspešnosti in kazalnikov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO predlaga nadaljevanje pomembnega dela, opravljenega na neformalnih srečanjih v zvezi s sodelovanjem na področju izobraževanja pod vodstvom predsedstva (generalni direktorji na področju šolskega izobraževanja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter visokega šolstva) (1), iskanje sinergij med njimi in povečanje njihove prepoznavnosti ob sodelovanju ustreznih socialnih partnerjev iz vseh držav EU ter na podlagi posvetovanja z ustreznimi organizacijami civilne družbe po zgledu posvetovalnega odbora o poklicnem izobraževanju in usposabljanju. Priporoča tudi povezovanje politik EU in nacionalnih/regionalnih politik v okviru učinkovitih partnerstev med ministrstvi, socialnimi partnerji in civilno družbo ter upravljanja pod njihovim vodstvom. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva k učinkovitemu izvajanju prvega načela evropskega stebra socialnih pravic na evropski in nacionalni ravni v okviru akcijskega načrta za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, ki naj bi bil sprejet na socialnem vrhu leta 2021, ob polnem sodelovanju ustreznih socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe ter ob podpori trajnostnih javnih naložb in mehanizma za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO opozarja na celostni pristop k izobraževanju in usposabljanju ter na pomen takšnega pristopa k izvajanju nedavnih pobud EU na področju izobraževanja (evropski izobraževalni prostor), poklicnega izobraževanja in usposabljanja (priporočilo o poklicnem izobraževanju in usposabljanju), znanj in spretnosti (program znanj in spretnosti za Evropo), izobraževanja mladih (most do delovnih mest) ter digitalnih spretnosti (akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027), pri čemer je treba zagotoviti, da bodo prispevale k enakemu dostopu do kakovostnega izobraževanja in usposabljanja, preusposabljanja in izpopolnjevanja delavcev za pravičen prehod na trgu dela, zagotavljale podporo nizko usposobljenim odraslim pri iskanju zaposlitve in pridobivanju podjetniških spretnosti ter pomagale podjetjem dohajati inovacije in konkurenčnost na svetovni ravni. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poudarja, da je treba pri izvajanju akcijskega načrta za digitalno izobraževanje 2021–2027 zagotoviti učinkovit socialni dialog in posvetovanje z deležniki, spoštovanje in uveljavljanje pravic delavcev ter obveščanje delavcev, posvetovanje z njimi in njihovo udeležbo pri razvoju digitalnih in podjetniških znanj in spretnosti, zlasti pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju, izobraževanju odraslih in usposabljanju zaposlenih, da se zapolnijo vrzeli v znanjih in spretnostih, s katerimi se soočajo podjetja. V zvezi s poročilom Računskega sodišča poziva k dodelitvi posebnih zneskov v okviru prihodnjih programov EU, opredelitvi podciljev in mejnikov ter doslednemu ocenjevanju digitalnih znanj in spretnosti v nenehno in hitro spreminjajočem se digitalnem okolju, da bi dosegli cilj Evropske komisije, tj. povečanje deleža oseb v starostni skupini 16–74 let z osnovnimi digitalnimi znanji in spretnostmi s 56 % v letu 2019 na 70 % v letu 2025. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poziva države članice, naj zaposlene in brezposelne, ki se soočajo s težavami pri dostopu do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja odraslih, učinkovito podprejo s ciljno usmerjenim financiranjem oseb v stiski, kot so brezposelni, nestandardni delavci, nizko usposobljeni delavci, invalidi, starejši delavci, starejše osebe ter socialno in ekonomsko prikrajšane skupine, in pri tem upoštevajo razsežnost spola. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO predlaga boj proti vse večjim neenakostim v šolah in širši družbi z učinkovitimi skupnimi socialnimi in izobraževalnimi politikami na nacionalni ravni. EESO predlaga, da ministri za izobraževanje in socialne zadeve organizirajo skupno sejo Sveta, da bi poiskali rešitve za odpravo neenakosti na področju izobraževanja ter neenakega dostopa do izobraževanja in usposabljanja, ki je posledica krize zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO pozdravlja cilje, določene v novi resoluciji o evropskem izobraževalnem prostoru, pri tem pa predlaga redno prilagajanje kazalnikov in meril uspešnosti evropskega izobraževalnega prostora ter dodajanje drugih potrebnih kazalnikov in referenčnih meril (npr. v zvezi z zelenimi znanji, spretnostmi in kompetencami/učenjem o trajnostnem razvoju), o katerih lahko države enostavno poročajo, da se med drugim zagotovi, da bodo nacionalni ukrepi učinkovito podpirali socialno in ekonomsko prikrajšane učence in učeče se. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO poudarja, da je z vidika vseživljenjskega učenja nujno, da vsi učeči se razvijejo socialne kompetence, da je treba zagotoviti, da se bodo te kompetence učile od zgodnjega otroštva in v celotnem izobraževanju odraslih, ter se boriti za strpnost in nediskriminacijo na področju izobraževanja in usposabljanja vseh državljanov. Poučevanje ključnih kompetenc, zlasti družbene občutljivosti, empatije, medkulturnega dialoga, državljanskih veščin, socialnih kompetenc in podjetništva, vključno s socialnim podjetništvom, bi se moralo izvajati v celotnem procesu izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO poziva države članice, naj učinkovito in dosledno uporabljajo načrt okrevanja, instrument Next Generation EU in druge sklade EU, vključno s programom Erasmus, ESS+ in Skladom za pravični prehod, da bi podprle politike izobraževanja in usposabljanja za pravičnejšo, bolj povezano, bolj vključujočo, bolj trajnostno, bolj digitalno in odpornejšo družbo. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO meni, da je treba v okviru procesa evropskega semestra še naprej spodbujati vlade, naj zagotovijo trajnostne javne naložbe v dolgoročne zaveze za izboljšanje kakovosti, pravičnosti, enakosti in socialne vključenosti v šolah, izboljšanje enakega dostopa do digitalnega gradiva za vse učeče se vseh starosti ter podporo varni uporabi digitalnih tehnologij v šolah in izobraževalnih ustanovah. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO poudarja, da je treba prepoznati in priznati znanje, spretnosti in kompetence, pri tem pa upoštevati izobraževalne in poklicne zahteve vsake posamezne države članice. Zagotavljanje enakega dostopa do polnih kvalifikacij je temeljnega pomena, zato EESO poziva k izvajanju priporočila Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (2) ter Lizbonske konvencije o priznavanju kvalifikacij (3). EESO ponavlja svoje mnenje (4), da so za usposabljanje, ki vodi do mikrokvalifikacij, potrebni standardi kakovosti in jasne informacije o vrednosti usposabljanja, da bi ga lahko na trgu dela učinkovito uporabili kot nadaljnje usposabljanje ter dodali k polni kvalifikaciji. Pomembno je, da se mikrokvalifikacij ne ureja prekomerno, da jih bo mogoče še naprej prilagajati potrebam trga dela. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESO poziva k izvajanju evropskega izobraževalnega prostora na nacionalni ravni, in sicer na podlagi učinkovitega socialnega dialoga z učitelji, da bi izboljšali kakovost poučevanja v digitalni dobi, zvišali standarde poučevanja, razvili bolj kakovostno in vključujoče začetno izobraževanje učiteljev in stalen poklicni razvoj ter učiteljem zagotovili dostojne delovne pogoje in plače, da bi poklic postal privlačnejši za visoko usposobljene kandidate. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESO poudarja, da je treba spoštovati akademsko svobodo ter avtonomijo in upravljanje visokošolskih institucij glede na njihov prispevek k vseživljenjskemu učenju ter zagotoviti ustrezne javne naložbe v visokošolsko izobraževanje in raziskave, vključujoče in raznolike univerzitetne mreže v Evropi ter spoštovanje nacionalnih in institucionalnih pristojnosti na področju visokošolskega izobraževanja. EESO poziva k nadaljnji razpravi z vladami in ustreznimi socialnimi partnerji ter organizacijami civilne družbe o zamislih v zvezi s tako imenovano evropsko diplomo in statutom evropske univerze ter k podpori razvoju ponudbe poklicnega izobraževanja in usposabljanja na terciarni ravni. |
| --- | --- |

1.18

2.   Ozadje

| 2.1 | To mnenje je prispevek k razpravam v Svetu pod portugalskim predsedstvom (prva polovica leta 2021) o izvajanju pobud EU na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, zlasti evropskega izobraževalnega prostora, posodobljenega programa znanj in spretnosti ter akcijskega načrta za digitalno izobraževanje 2021–2027. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vse večja dohodkovna neenakost, mobilnost ljudi in staranje prebivalstva so družbeni dejavniki, ki vplivajo na politike izobraževanja in usposabljanja. V času, ko se družba spoprijema z gospodarskimi zahtevami, kot sta digitalna preobrazba in krožno gospodarstvo, bi lahko bila podpora učenju posameznikov ena od rešitev za bolj trajnostno družbo, da bi premagali ovire in izzive družbene in gospodarske preobrazbe ter hkrati spodbujali znanja in spretnosti za učenje. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Voditelji držav EU so se 17. novembra 2017 sestali na vrhu v Göteborgu, da bi podpisali evropski steber socialnih pravic, in ob tej priložnosti začeli prve razprave o vzpostavitvi tako imenovanega evropskega izobraževalnega prostora (5). Temu je v obdobju 2018–2020 sledilo več novih predlogov na to temo, ki so februarja 2021 privedli do nove resolucije Sveta. Pobuda se nanaša na prvo načelo socialnega stebra, ki določa, da ima vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da lahko ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela, ter na pravice, navedene v četrtem načelu, vključno s podporo usposabljanju in prekvalifikaciji, zlasti dostopu mladih do nadaljnjega izobraževanja, vajeništva in pripravništva. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Evropska komisija je 1. julija 2020 objavila nov sveženj politik, vključno s sporočilom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (6), predlogom priporočila Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (7) ter sporočilom (8) in predlogom priporočila Sveta (9)
  Podpiranje zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo. Ti dokumenti o politiki so vseživljenjsko učenje, izpopolnjevanje in preusposabljanje povezali z izvajanjem in uresničevanjem evropskega izobraževalnega prostora. EESO je na podlagi teh pobud leta 2020 sprejel mnenja o posodobljenem programu znanj in spretnosti (10), krepitvi jamstva za mlade (11) ter strategiji EU za izboljšanje zelenih znanj, spretnosti in kompetenc za vse (12). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO je v mnenju Vrnitev k „uporabni vrednosti“: novi obeti in izzivi za evropske izdelke in storitve (13) (2019) navedel, da bi lahko inovativni, visokospecializirani izdelki in storitve, ki izpolnjujejo potrebe strank ter ustrezajo socialni in okoljski trajnosti, postali bistvo in usmeritev sodobne evropske konkurenčnosti. Zato priporoča ukrepe politike v zvezi z zadevnimi storitvami na področju izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Evropska komisija je 30. septembra 2020 objavila sporočilo o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (14), ki se osredotoča na šest področij: kakovost, vključevanje in enakost spolov, zeleni in digitalni prehod, učitelje in vodje usposabljanja, visokošolsko izobraževanje in geopolitične razsežnosti. Svet EU za izobraževanje je 30. novembra 2020 poudaril pomen nacionalnih pristojnosti na področju izobraževanja ter spoštovanja raznolikosti kultur in izobraževalnih sistemov ter obravnaval vprašanje upravljanja evropskega izobraževalnega prostora in predlagane cilje na ravni Unije, ki bi jih bilo treba doseči do leta 2030 (15). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Poleg prejšnjih pobud politike so sporočilu Evropske komisije Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027 – Novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (16) sledili sklepi Sveta, v katerih je bilo poudarjeno, da bi moralo biti digitalno izobraževanje „osredotočeno na učečega se ter prispevati k suverenemu, odgovornemu in svobodnemu osebnemu razvoju vseh posameznikov in državljanov, pa tudi k razvoju njihovega znanja in spretnosti“ (17). |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Zaradi pandemije COVID-19 je evropsko gospodarstvo v globoki recesiji, stopnja brezposelnosti pa se je povečala zaradi upada gospodarske rasti in izzivov brez primere, s katerimi se spoprijemajo podjetja v krizi. Kljub obsežni uporabi programov za ohranjanje delovnih mest, podprtih z evropskimi in nacionalnimi instrumenti, naj bi se po napovedih brezposelnost v EU zvišala s 6,7 % v letu 2019 na 7,7 % v letu 2020 oziroma 8,6 % v letu 2021, preden se bo v letu 2022 znižala na 8,0 % (Eurostat, 5. november 2020). Z visoko stopnjo brezposelnosti kot posledico krize zaradi COVID-19 se še povečuje povpraševanje po znanjih in spretnostih ter izpopolnjevanju in preusposabljanju evropske delovne sile zaradi digitalnega in zelenega prehoda industrije. Učinkovita politika EU mora podpirati gospodarsko rast in odporno družbo. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kriza zaradi COVID-19 je pospešila tudi digitalni prehod v izobraževanju, delu in vsakdanjem življenju. V mnenju EESO o posodobljenem programu znanj in spretnosti je poudarjeno, da bi morali imeti „[v]si Evropejci [...] pravico do dostopa do kakovostnega in vključujočega usposabljanja ter vseživljenjskega učenja v okviru pravičnega prehoda in glede na demografske spremembe. EESO poudarja, da je treba obravnavati vprašanje izobrazbene revščine, ki se je med krizo zaradi COVID-19 poglobila zaradi neenakega dostopa do izobraževanja in usposabljanja.“ (18) Razvoj znanja, spretnosti in kompetenc mora ne le služiti potrebam trga dela in možnostim popolne konkurenčnosti, ki temelji na kakovosti, temveč tudi pripraviti učeče se, da bodo dejavni in demokratični državljani, ter prispevati k zmanjšanju socialnih neenakosti in neenakosti na področju izobraževanja. Zato je za zagotovitev, da bodo državljani lahko krmarili skozi kompleksnost današnjega sveta, poleg izboljšanja digitalnih znanj in spretnosti državljanov EU ključna tudi digitalna medijska pismenost. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Bistveno je, da ukrepi politike na ravni EU in nacionalni ravni zagotavljajo, da sta izobraževanje in usposabljanje človekovi pravici in javna dobrina, in upoštevajo kulturno raznolikost Evrope ter da so politike izobraževanja in usposabljanja v nacionalni pristojnosti. Politika na ravni EU in nacionalni ravni mora sprejeti učinkovite ukrepe za izvajanje agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in evropskega stebra socialnih pravic, da bi dosegli kakovostno, učinkovito in vključujoče izobraževanje in usposabljanje za vse v vseh evropskih državah, in sicer z vključitvijo vseh držav članic, socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v akcijski načrt za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Bistvenega pomena je, da evropski izobraževalni prostor spodbuja nadaljnje politično sodelovanje med državami EU ter še naprej zagotavlja izobraževalno platformo za ministrstva, socialne partnerje na področju izobraževanja in ustrezne deležnike civilne družbe. Za učinkovito upravljanje sta potrebna uporaba doslednih politik izobraževanja in usposabljanja v vseh izobraževalnih sektorjih od predšolske vzgoje do izobraževanja odraslih, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem za vse starostne skupine, ter povezovanje politik EU in nacionalnih/regionalnih politik v smislu učinkovitih partnerstev med ministrstvi, socialnimi partnerji in civilno družbo v okviru tristranskih političnih skupin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO opozarja na svoje mnenje Trajnostno financiranje vseživljenjskega učenja ter razvoja znanj in spretnosti zaradi pomanjkanja kvalificirane delovne sile (19) in poudarja, da so trajnostne javne naložbe v izobraževanje in usposabljanje ter učinkovite zasebne naložbe v poklicno izobraževanje in usposabljanje za vse starosti osnovni pogoj za uspešnost ukrepov politike za socialno in ekonomsko vključevanje učečih se vseh starosti ter podporo podjetjem. Zato je pomembno, da se načrt okrevanja, instrument Next Generation EU in drugi skladi EU (npr. ESS+, Sklad za pravični prehod) uporabljajo učinkovito in dosledno za podporo politikam izobraževanja in usposabljanja v zvezi z evropskim semestrom. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ker več kazalnikov in meril uspešnosti strateškega okvira ET 2020 ni bilo doseženih, EESO pozdravlja dejstvo, da so bili številni kazalniki okrepljeni v pobudi o evropskem izobraževalnem prostoru. Vendar so ti kazalniki zelo zahtevni in je zanje potrebna finančna zavezanost vlad. Bistveno je tudi pojasniti izraze, ki jih posamezna država uporablja kot kazalnike, in izboljšati izobraževanje o trajnostnem okolju kot merilu uspešnosti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kriza zaradi COVID-19 je jasno pokazala, da so šole izjemno pomembne za razvoj socialnih kompetenc pri učencih. Učence je treba naučiti, naj te kompetence skozi vse življenje izboljšujejo, tako da se naučijo učiti in dejavno sodelujejo v družbi, spoznavajo različne kulture in jezike, so mobilni ter izboljšujejo znanje o umetnosti itd. Te kompetence so še posebno pomembne, saj je iz številnih primerov iz zgodovine razvidno, da gospodarska in finančna kriza prispevata k naraščajočemu trendu radikalizma. Zato EESO poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za nadaljnje izvajanje deklaracije o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem (2015) (20) ter da jo je treba uporabljati za učeče se vseh starosti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Da bi države članice EU izboljšale zelena znanja, spretnosti, kompetence in odnos vseh v Evropi, morajo povezati okoljske politike z izobraževalnimi politikami in vzpostaviti nacionalne strategije za zelena znanja, spretnosti in kompetence. EESO ugotavlja (21), da bi bilo mogoče na ravni EU razviti kazalnike in merila uspešnosti glede zelenih znanj, spretnosti in kompetenc na področju ozaveščenosti o podnebnih spremembah, okoljske odgovornosti in trajnostnega razvoja, da bi državam pomagali pri vključevanju zelenih znanj, spretnosti in kompetenc, ki upoštevajo pristop preobrazbenega izobraževanja, v izobraževalne programe že od zgodnjega otroštva, vključno z izobraževanjem odraslih v okviru vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO pozdravlja dejstvo, da je akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027 osredotočen na enak dostop do digitalnih orodij, internet ter razvoj digitalnih kompetenc in spretnosti, zlasti za ženske v poklicih s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter IT. Učinkovite strategije na nacionalni ravni in ravni podjetij za znanja in spretnosti ter digitalizacijo bi morale prispevati k zagotavljanju ustreznega in visokokakovostnega usposabljanja za delavce. Pomembno je, da tudi podjetja prejmejo podporo za zagotovitev izpopolnjevanja in preusposabljanja svojih delavcev, zlasti v zvezi z digitalizacijo njihovih delovnih mest. To je tudi v skladu z zeleno preobrazbo industrije – v smislu proizvodov in postopkov –, ki predstavlja tako potrebo kot priložnost za evropsko podjetništvo. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Spoštovanje polnih kvalifikacij je temeljnega pomena. V zvezi z uresničitvijo avtomatičnega vzajemnega priznavanja do leta 2025 EESO poudarja, da je treba znanje, spretnosti in kompetence prepoznati in priznati, pri tem pa upoštevati izobraževalne in strokovne zahteve vsake države članice ter izboljšati dostop do posodobljenih informacij o postopkih priznavanja za učence in učeče se. Zato je treba okrepiti izvajanje priporočila Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (22) ter Lizbonske konvencije o priznavanju (23), da bi se podprlo vseživljenjsko učenje za vse. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO pozdravlja pobudo iz akcijskega načrta za digitalno izobraževanje 2021–2027 za vzpostavitev evropske platforme za izmenjavo za digitalna gradiva in tečaje. Bistveno je, da se uporabnikom zagotovijo popolne informacije o tem, ali tečaji vodijo do polnih ali delnih kvalifikacij ali mikrokvalifikacij, kdo potrjuje in zagotavlja kakovost spletnih tečajev, ali in kako so priznani ter kako bi jih bilo mogoče dodati k polnim kvalifikacijam. Pomembno je, da bi se ti tečaji navedli na portalu Europass ter da bi se temeljito upoštevali avtorske pravice in lastništvo spletnega gradiva, pa tudi kakovost in ustreznost zadevnih spletnih tečajev. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Učitelji imajo osrednjo vlogo pri zagotavljanju kakovostnega izobraževanja in usposabljanja, vendar po podatkih OECD manj kot eden od petih učiteljev meni, da je njegov poklic v družbi cenjen (24), učiteljski poklic pa je v povprečju plačan 11 % manj, kot so plačani drugi strokovnjaki s terciarno izobrazbo (25). Evropski izobraževalni prostor mora zagotavljati učinkovito podporo učiteljem, vodjem usposabljanja in drugemu pedagoškemu osebju, da bi premagali negativne učinke krize zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | V vseh državah bolonjskega procesa je treba podpirati vključujočnost in raznolikost sodelujočih mrež institucij, študentov in učiteljev v okviru
  evropskih univerz
  , pri čemer je treba spoštovati in varovati nacionalne in institucionalne pristojnosti na področju visokošolskega izobraževanja. |
| --- | --- |

3.13

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Srečanje generalnih direktorjev na področju šolskega izobraževanja, generalnih direktorjev na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter generalnih direktorjev na področju visokošolskega izobraževanja.

1

(2)  2012/C 398/01.

2

(3)  Lizbonska konvencija o priznavanju kvalifikacij.

3

(4)  UL C 10, 11.1.2021, str. 40.

4

(5)  COM(2017) 673 final.

5

(6)  COM(2020) 274 final.

6

(7)  COM(2020) 275 final.

7

(8)  COM(2020) 276 final.

8

(9)  COM(2020) 277 final.

9

(10)  UL C 10, 11.1.2021, str. 40.

10

(11)  UL C 10, 11.1.2021, str. 48.

11

(12)  UL C 56, 16.2.2021, str. 1.

12

(13)  UL C 97, 24.3.2020, str. 27.

13

(14)  COM(2020) 625 final.

14

(15)  Videoseja ministrov in ministric za izobraževanje, 30. november 2020 – glavni rezultati: https://www.consilium.europa.eu/en/meetings/eycs/2020/11/30/education/.

15

(16)  COM(2020) 624 final.

16

(17)  2020/C 415/10.

17

(18)  UL C 10, 11.1.2021, str. 40.

18

(19)  UL C 232, 14.7.2020, str. 8.

19

(20)  Pariška deklaracija (2015).

20

(21)  UL C 56, 16.2.2021, str. 1.

21

(22)  2012/C 398/01.

22

(23)  Lizbonska konvencija o priznavanju.

23

(24)  TALIS – Mednarodna raziskava OECD o poučevanju in učenju za leto 2018.

24

(25)  OECD: Education at a Glance 2020 – OECD iLibrary | Introduction: The indicators and their framework (Kratek pregled izobraževanja 2020 – OECD iLibrary | Uvod: kazalniki in njihov okvir) (oecd-ilibrary.org).

25

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/33

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kako izvajati harmonizacijo vstopa prehranskih dopolnil na trg EU: rešitve in dobra praksa

(raziskovalno mnenje)

(2021/C 286/07)

| Poročevalec: | Veselin MITOV |
| --- | --- |

Poročevalec:

Veselin MITOV

| Zaprosilo | portugalsko predsedstvo Sveta EU, 26. 10. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 15. 4. 2021 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 245/0/5 |

Zaprosilo

portugalsko predsedstvo Sveta EU, 26. 10. 2020

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

15. 4. 2021

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

245/0/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Trg za prehranska dopolnila v Evropi raste. Prehranska dopolnila ureja Direktiva 2002/46/ES (1), ki se ne izvaja enako po vsej EU. Usklajeno izvajanje zakonodaje pa je nujno za dobro delovanje notranjega trga EU, saj omogoča prost pretok varnih proizvodov. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO podpira revizijo te zakonodaje, zlasti s posodobitvijo opredelitve pojma prehranskih dopolnil, vključitvijo obveznosti glede prve prijave in pregleda upravnih spisov ter uvedbo sistema za nutrivigilanco za zbiranje podatkov o neželenih učinkih, s čimer bi se izboljšalo varstvo javnega zdravja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Osnovna zahteva mora biti varnost proizvodov in sestavin, zato bi jo bilo treba določiti na znanstveni podlagi. EESO priporoča, da se določijo najvišje vrednosti za vitamine in minerale ter pripravijo pozitivni in negativni seznami sestavin, vključno z rastlinami. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Informacije, posredovane potrošnikom, morajo omogočiti varno uživanje proizvodov. EESO priporoča uvedbo ukrepov za obveščanje in izobraževanje potrošnikov, zlasti o e-trgovanju. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO spodbuja organe, naj okrepijo nadzor, analizo in spremljanje proizvodov, da bi z umikom neskladnih proizvodov zaščitili potrošnike in gospodarske subjekte. Tak nadzor bi moral preprečiti tudi nelojalno konkurenco med gospodarskimi subjekti (uporaba neodobrenih trditev, neskladni proizvodi, ki prihajajo zlasti iz tretjih držav). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO torej poziva vse deležnike, naj harmonizirajo regulativni okvir za prehranska dopolnila ter njegovo izvajanje, da bi dosegli gospodarstvo z lojalnejšo konkurenco in večjo zdravstveno varnost proizvodov. |
| --- | --- |

1.6

2.   Uvod

| 2.1 | Mnenje EESO je bilo pripravljeno na zaprosilo portugalskega predsedstva Sveta EU, da bi poiskali rešitve in primere dobre prakse za izvajanje harmonizacije vstopa prehranskih dopolnil na trg v EU. Mnenje bo lahko prispevalo k delu predsedstva na tem področju, zlasti v okviru konference, ki bo organizirana v prvi polovici leta, in delovnih skupin Sveta. EESO je to zaprosilo z zadovoljstvom sprejel, saj se nanaša na del živilskega sektorja, ki je slabo raziskan. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO meni, da se ta tema dobro vključuje v pristop „en svet, eno zdravje“ Svetovne zdravstvene organizacije ter evropsko strategijo „od vil do vilic“, ki zagovarjata zdravo in trajnostno prehrano ter boljšo obveščenost potrošnikov in zagotavljata pravično trgovino med gospodarskimi subjekti (2). EESO meni, da so zdravi in trajnostni načini prehranjevanja eden ključnih stebrov celostne prehranske politike EU, saj moramo svojo prehrano nujno spremeniti, da bo prispevala k boljšemu zdravju ekosistemov in prebivalcev, ne pa mu škodovala (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO že od nekdaj podpira politiko EU za varovanje zdravja vzdolž celotne prehranske verige z namenom spodbujanja varnosti in higiene ter jasnih, preglednih in varnih informacij o proizvodih (4). Odbor prav tako vztraja, da mora varnost hrane še naprej temeljiti na zanesljivem sistemu in delovanju Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) s preglednimi postopki za ocenjevanje varnosti novih proizvodov, ki vstopajo v prehransko verigo, popolno sledljivostjo in ustreznim obveščanjem o tveganju (5). |
| --- | --- |

2.3

3.   Pot k harmonizaciji na področju prehranskih dopolnil

3.1   Izboljšanje regulativnega okvira

| 3.1.1 | Prehranska dopolnila izrecno ureja Direktiva 2002/46/ES, ki od sprejetja skoraj ni bila spremenjena. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Opredelitev prehranskih dopolnil kljub inovacijam v tem sektorju in novim vzorcem potrošnje ni bila posodobljena. Tako ni dovolj natančna in dopušča različne razlage, kot v primeru pojma „odmerjena majhna količina“, ki se od države do države razlikuje (količina ni določena). Različne razlage lahko privedejo do razlik med državami članicami v zvezi s statusom prehranskih dopolnil in rezultati nadzora. Pripraviti je treba razširjeno in natančnejšo opredelitev. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EESO predlaga posodobitev predpisov za uspešnejšo harmonizacijo trga za prehranska dopolnila in upoštevanje novosti. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Učinkovitejša prva prijava

| 3.2.1 | Direktiva omogoča tudi prvo prijavo. Ta izjava je upravna registracija proizvodov, preden se dajo na trg. Ne gre za dovoljenje za promet niti za dokazilo o skladnosti ali varnosti. Vsaka država članica (24/27) se lahko odloči o vsebini prve prijave ter o postopku za obdelavo teh podatkov (v razponu od vloge do zelo poglobljene raziskave). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Informacije, podane v prvi prijavi, omogočijo pristojnim organom boljše poznavanje trga, obdelava podatkov pa prepreči distribucijo neskladnih proizvodov (nacionalna in evropska zakonodaja) ter olajša nadzor. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EESO predlaga boljšo harmonizacijo nacionalnih sistemov in priporoča, naj se v zakonodajo vključijo obvezne minimalne informacije (kvalitativna in kvantitativna sestava, označevanje itd.), ki jih je treba predložiti, po možnosti v digitalni obliki, da se omeji upravno delo za gospodarske subjekte in ob tem zagotovijo čim višji standardi. Če je izvedljivo, EESO predlaga vzpostavitev evropskega večjezičnega portala z vsebino, ki bi bila prepuščena presoji držav članic. Ker je sestava premalo usklajena (glej spodaj), je treba to vprašanje obravnavati na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EESO meni, da bi morala biti prva prijava obvezna, saj taka praksa omogoča dajanje varnejših proizvodov na trg ter nadzor in spremljanje trga, s čimer bi zaščitili potrošnike. Seznam prijavljenih proizvodov in z njimi povezani sklepi bi morali biti dostopni potrošnikom. Potrošniki bi se morali z informacijami seznaniti in v primeru odkritja kršitve pri nadzornih organih vložiti pritožbo. |
| --- | --- |

3.2.4

3.3   Določitev najvišjih vrednosti za hranila – prednostna naloga zakonodaje

| 3.3.1 | Vitamini in minerali so najbolj znane sestavine prehranskih dopolnil. Hranila in njihove kemijske oblike prvotno ureja in navaja Uredba (ES) št. 1170/2009 (6), ki je bila sprejeta na podlagi ocene varnosti EFSA. Trenutno so vsi največji odmerki določeni na nacionalni ravni, in sicer glede na ustreznost odmerka ali na podlagi strupenosti (7). Nekatere države niso določile zakonskih omejitev. EFSA je v različnih mnenjih opredelila meje strupenosti. Te vrednosti se nanašajo na izpostavljenost v celotni prehrani (8) in jih ni mogoče ekstrapolirati samo na prehranska dopolnila. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EESO priporoča Komisiji, naj hitro pooblasti EFSA za določitev najvišjih ravni hranil in meril čistosti prehranskih dopolnil. Zaradi obsega evropskega ozemlja in različnih prehranjevalnih navad (uživanje zelenjave, rib ali mesa, sestava vodovodne vode itd.) morda ne bo mogoče določiti enotne najvišje vrednosti, temveč bodo ravni določene po regijah/skupinah držav. Priporoča se tudi opredelitev najvišjih ravni za ranljive skupine: otroke, nosečnice itd. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Harmonizacija na ravni Evropske unije bi koristila vsem deležnikom, saj bi se povečala varnost potrošnikov in zmanjšalo tveganje prevelikega odmerka, prosti pretok proizvodov pa bi koristil gospodarskim subjektom, ki bi lahko svoje proizvode tržili na več trgih, in tudi potrošnikom, ki bi imeli večjo izbiro. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Čeprav je treba hranila obravnavati prednostno, so v proizvodih tudi druge sestavine, ki bi jih bilo treba harmonizirati, s čimer bi spodbudili njihov pretok in omogočili, da se na podlagi znanstvene ocene dokaže njihova neškodljivost. Nekatere države, in sicer Belgija, Francija in Italija ter nedavno še Nemčija, Švica in Avstrija, so svojo zakonodajo o proizvodih na rastlinski osnovi poskusile uskladiti s skupnimi seznami. Posebno pozornost je treba nameniti tudi sestavinam, pridobljenim z biotehnologijo, kot so mikroorganizmi (probiotiki, kvasovke). |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | EESO priporoča, naj Komisija preuči vzpostavitev pozitivnih in negativnih seznamov za druge snovi, tako glede njihovega določanja in količine kot glede pogojev uporabe, podobno kot v okviru Uredbe (EU) 2015/2283 o novih živilih (9). |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Trditve potrošniku pomagajo pri izbiri

| 3.4.1 | Informacije, namenjene potrošnikom, kot je seznam sestavin, alergenov itd., so običajno navedene na označbah proizvodov in spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) št. 1169/2011 (10) (11). Kljub temu je bilo 58 % kršitev, ki so bile ugotovljene med nadzorom leta 2018 (12), povezanih z označbami. EESO pozdravlja prizadevanja Unije v okviru dela, ki ga Svet opravlja na področju označevanja živil, vendar ugotavlja, da nekatere težave še niso odpravljene. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Lastnosti proizvoda so opisane v trditvah, navedenih na označbah, vendar tudi v oglasih v trgovinah, na televiziji, spletu itd., ki lahko spodbujajo k nakupu nekaterih proizvodov. V Uredbi (ES) št. 1924/2006 (13) so predvideni pozitivni seznami prehranskih in zdravstvenih trditev. EFSA je že pripravila ocene trditev o vitaminih in mineralih, ki so tudi objavljene, medtem ko se trditve o rastlinah in drugih snoveh še ne preučujejo. Za slednje torej veljajo morebitni obstoječi nacionalni predpisi, na trgu pa se pojavljajo najrazličnejše nepreverjene trditve, ki povzročajo izkrivljanje trga. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EESO zato poziva Komisijo, naj poišče najboljši način dela, da bo EFSA lahko nadaljevala ocenjevanje prehranskih in zdravstvenih trditev za snovi, ki so še v postopku, in sicer prednostno trditev za rastline, ter zagotovila pogoje za varne sestavine. |
| --- | --- |

3.4.3

3.5   Mejni proizvodi predstavljajo tveganje

| 3.5.1 | Obstajajo tudi primeri, ko predstavitev in oglaševanje prehranskih dopolnil povzročata nejasnosti glede statusa teh proizvodov. Nekateri gospodarski subjekti proizvodom brez zadržkov pripišejo terapevtske ali profilaktične lastnosti, jih spremenijo v nadomestke zdravil in jih poimenujejo nutricevtiki. Poseben nadzor je razkril, da se te zavajajoče trditve uporabljajo tudi na področju preprečevanja in blaženja COVID-19 (14). Takšne lažne obljube lahko vplivajo na potrošnike. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Proizvodi, katerih status ni jasen (15), se imenujejo mejni proizvodi. To sivo območje obstaja zaradi prodajnega mesta in oblike proizvodov ter dejstva, da se nekatere sestavine lahko uporabljajo tako v živilih kot v zdravilih, vendar v različnih odmerkih. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | EESO predlaga Komisiji, naj sestavi delovno skupino za mejne proizvode, na primer znotraj strokovne skupine Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo, po zgledu delovnih skupin za zdravila, medicinske pripomočke, kozmetične izdelke in biocidne proizvode, ki bo objavljala dokumente, ki bodo organom in gospodarskim subjektom pomagali pri pojasnitvi statusa proizvodov. Oblikovanje evropske delovne skupine ne preprečuje ustanovitve skupnih odborov za določanje statusa proizvodov na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | EESO močno priporoča organom, naj izvajajo poseben nadzor nad temi proizvodi, da se umaknejo s trga. Predstavljajo namreč nelojalno konkurenco za farmacevtska podjetja, ki morajo za zdravila pridobiti dovoljenje za promet. Objava rezultatov nadzora bi hkrati potrošnikom omogočila, da se seznanijo s tveganjem, povezanim s proizvodi. |
| --- | --- |

3.5.4

3.6   Pojav e-trgovanja, ki omogoča večjo izbiro, vendar je tudi vir neenakosti

| 3.6.1 | Prodaja prehranskih proizvodov na daljavo se je zaradi pandemije COVID-19 povečala. Prehranska dopolnila so proizvodi, ki imajo običajno dolg rok uporabe, njihov prevoz pa je preprost. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Žal nekateri proizvodi, zlasti iz držav zunaj Evrope, niso skladni, zlasti kar zadeva sestavo in trditve, zaradi česar se evropski gospodarski subjekti, ki spoštujejo predpise, soočajo z nelojalno konkurenco. Poleg tega so države članice ugotovile, da so v nekaterih proizvodih prisotne prepovedane in nevarne snovi (amfetamini v dopolnilih za športnike, zdravila itd.), kar ogroža potrošnike. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | EESO poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo spremljanje in nadzor platform in spletnih strani za e-trgovanje, jemljejo vzorce in opravijo analize ter prijavijo proizvode, ki so predmet kršitve, v sistemu hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF). |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | EESO meni tudi, da bi bilo treba okrepiti obveščanje in izobraževanje potrošnikov in zdravstvenih delavcev za varnejše spletno nakupovanje. Četudi mora biti hrana varna za prodajo, bi se potrošniki morali zavedati, da nekateri proizvodi, ki se ponujajo prek spleta, lahko predstavljajo tveganje za njihovo zdravje. |
| --- | --- |

3.6.4

3.7   Spremljanje živil kot pripomoček za opozarjanje

| 3.7.1 | Nekatere sestavine lahko povzročijo neželene učinke, čeprav so proizvodi skladni z zakonodajo. Varnost se ne ocenjuje za vsak proizvod ali sestavino niti se ne ocenjuje morebiten medsebojni vpliv z drugimi proizvodi, kot so zdravila. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Le malo držav članic ima strukturiran sistem za zbiranje podatkov o neželenih učinkih (nutrivigilanca) in zagotavlja njihovo spremljanje. Tak sistem imajo Italija, Francija, Danska, Portugalska, Češka, Slovenija in Hrvaška. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | EESO podpira vzpostavitev nacionalnega spremljanja živil, da se spodbuja varnost proizvodov in zagotovi visoka raven varstva zdravja ljudi z zgodnjim odkrivanjem znakov in tako preprečevanjem zdravstvenih težav. Ta sistem bi moral omogočiti zbiranje podatkov o neželenih učinkih ne glede na njihovo resnost, da bi podprli ocenjevanje varnosti proizvodov, sprejeli nujne ukrepe ali po potrebi prilagodili zakonodajo in gospodarskim subjektom omogočili, da razvijejo varnejše proizvode z vključevanjem informacij v svoj nadzor kakovosti. Pri proizvodnji prehranskih dopolnil se upoštevajo enaki predpisi glede varnosti kot pri drugih proizvodih agroživilskega sektorja (sistem HACCP (16) itd.) in ugotovljeno ni bilo nobeno posebno tveganje za delavce v tem sektorju. |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | EESO predlaga tudi ustanovitev delovne skupine na evropski ravni za države članice pod nadzorom EFSA, ki bi omogočila izmenjavo informacij med državami, primerov dobre prakse za enotno ocenjevanje ter znanstvenih spoznanj in po potrebi njihovo vključitev v evropsko zakonodajo. |
| --- | --- |

3.7.4

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL L 183, 12.7.2002, str. 51.

1

(2)  UL C 429, 11.12.2020, str. 268.

2

(3)  UL C 190, 5.6.2019, str. 9.

3

(4)  UL C 440, 6.12.2018, str. 158.

4

(5)  UL C 268, 14.8.2015, str.1.

5

(6)  UL L 314, 1.12.2009, str. 36.

6

(7)  Sodba Sodišča Evropske unije, zadeva C-672/15.

7

(8)  Komisija bi morala v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1925/2006 o dodajanju vitaminov in mineralov do 19. januarja 2009 določiti najvišje vrednosti hranil za živila (razen prehranskih dopolnil).

8

(9)  UL L 327, 11.12.2015, str. 1.

9

(10)  UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

10

(11)  Svet trenutno preučuje načrt za revizijo pravil o obveščanju potrošnikov o poreklu sestavin in datumu izteka roka uporabnosti, ki ima sicer omejen vpliv na prehranska dopolnila.

11

(12)  Mreža EU za preprečevanje goljufij v zvezi z živili (EU Food Fraud Network) ter sistem upravne pomoči in sodelovanja – letno poročilo 2018.

12

(13)  UL L 404, 30.12.2006, str. 9.

13

(14)  Rezultati tega nadzora so dostopni na tej povezavi.

14

(15)  V skladu s sodbo Sodišča Evropske unije je status proizvodov v pristojnosti nacionalnih organov, prehransko dopolnilo pa ima lahko v različnih državah različen status: združene zadeve C-211/03, C-299/03, C-316/03, C-317/03 in C-318/03.

15

(16)  HACCP – Hazard Analysis and Critical Control Points (Analiza tveganj in kritične kontrolne točke).

16

---

III Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

560. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (JDE, Interactio), 27. 4. 2021–28. 4. 2021

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/38

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem upravljanju podatkov (akt o upravljanju podatkov)

(COM(2020) 767 final)

(2021/C 286/08)

| Poročevalec: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Marinel Dănuț MUREŞAN |

Poročevalec:

Giuseppe GUERINI

Soporočevalec:

Marinel Dănuț MUREŞAN

| Posvetovanje | Svet Evropske unije, 11. 12. 2020
  Evropski parlament, 14. 12. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 31. 3. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 234/3/13 |

Posvetovanje

Svet Evropske unije, 11. 12. 2020

Evropski parlament, 14. 12. 2020

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

31. 3. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

234/3/13

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog uredbe o upravljanju podatkov, ki dopolnjuje Direktivo (EU) 2019/1024 (1) (direktiva o odprtih podatkih) in se osredotoča na podatke, ki jih hranijo organi javnega sektorja in za katere veljajo pravice drugih. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da je ta ukrep koristen in potreben, saj so obdelava, shranjevanje in souporaba digitalnih podatkov gospodarsko, družbeno in civilno vse pomembnejši ter zajemajo posameznike, uprave in podjetja v zapletenem in razčlenjenem regulativnem okviru. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da je treba nujno sprejeti usklajen regulativni okvir, ki bo lahko zbujal zaupanje državljanov, potrošnikov, MSP ter zlasti mikropodjetij v ustrezno varstvo njihovih podatkov, da bi spodbudili priložnosti za razvoj gospodarskih subjektov ter ustanov za raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO se strinja s ciljem Komisije, da bi se uredba, ki jo obravnava to mnenje, uporabljala za uprave, organe javnega sektorja in osebe javnega prava v skladu s pristopom, ki zajema vse javne subjekte, ne glede na njihovo organizacijsko obliko. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da je, kadar se upravljanje in obdelava podatkov s pomočjo orodij umetne inteligence nanašata na področje dela, pomembno predvideti ustrezne oblike preventivnega posvetovanja in pogajanja s socialnimi partnerji o teh vprašanjih. Organizirana civilna družba mora biti tudi vključena, kadar takšna orodja vplivajo na pravice državljanov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO podpira predlog za opredelitev nacionalnih organov, pristojnih za ustrezen nadzor nad novo ureditvijo. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO se strinja, da je koristno vzpostaviti kontaktno točko v vsaki državi članici, in v zvezi s tem priporoča, da se dostop do teh točk zagotovi vsem zainteresiranim stranem, da bi zagotovili učinkovito delovanje in spodbujali dobro sodelovanje z organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO pozdravlja predlog za ureditev organizacij, ki se ukvarjajo z „altruističnim upravljanjem“ podatkov, in se strinja s pravilom, v skladu s katerim bodo morale imeti te organizacije pravno naravo neprofitnih organizacij in si prizadevati za namene splošnega interesa, samostojno in neodvisno od drugih organizacij, ki upravljajo podatke v okviru pridobitne dejavnosti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da je posebej zanimiva v uredbi predvidena možnost priznavanja koristnosti zadružnega modela za upravljanje in izmenjavo podatkov kot instrumenta za spodbujanje državljanov, mikro-, malih in srednjih podjetij ter samostojnih podjetnikov in svobodnih poklicev. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Zadružni model bi lahko bil tudi zelo koristno orodje za nevtralno in skupno upravljanje podatkov. EESO v zvezi s tem spodbuja Komisijo in države članice, naj podpirajo državljane, mala in srednja podjetja in njihove organizacije pri pobudah za razvoj vzajemnih organizacij za upravljanje in izmenjavo podatkov. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO meni, da so varstvo osebnih podatkov, kakor tudi varstvo digitalne identitete in zasebnosti, temeljni vidiki upravljanja podatkov, ki so neposredno povezani s spoštovanjem človekovega dostojanstva in temeljnimi pravicami. Zato meni, da je nujno priznati lastninske pravice do osebnih podatkov, da bi evropskim državljanom omogočili nadzor nad uporabo lastnih podatkov. |
| --- | --- |

1.11

2.   Predlog Komisije

| 2.1 | Namen predloga Komisije, ki ga obravnava to mnenje, je:






  i. | omogočiti ponovno uporabo podatkov javnega sektorja, kadar za take podatke veljajo pravice drugih; |
| --- | --- | --- |

2.1

i.

omogočiti ponovno uporabo podatkov javnega sektorja, kadar za take podatke veljajo pravice drugih;

| ii. | omogočiti souporabo podatkov med podjetji; |
| --- | --- |

ii.

omogočiti souporabo podatkov med podjetji;

| iii. | omogočiti uporabo osebnih podatkov v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

iii.

omogočiti uporabo osebnih podatkov v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov;

| iv. | omogočiti uporabo podatkov iz altruističnih razlogov. |
| --- | --- |

iv.

omogočiti uporabo podatkov iz altruističnih razlogov.

| 2.2 | Predlog dopolnjuje Direktivo (EU) 2019/1024 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (direktiva o odprtih podatkih) in se osredotoča na podatke, ki jih hranijo organi javnega sektorja in za katere veljajo pravice drugih. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Predlog temelji na členu 114 PDEU, njegov cilj pa je zbližati zakonodaje in upravne prakse držav članic, da bi omogočili pretok podatkov v Evropski uniji v usklajenem regulativnem okviru, ki bi zagotavljal ustrezno konsolidacijo notranjega trga na področju kroženja podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V poglavju I uredbe je opredeljeno področje uporabe, ki zajema:






  i. | pogoje za ponovno uporabo nekaterih kategorij podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, znotraj Unije; |
| --- | --- | --- |

2.4

i.

pogoje za ponovno uporabo nekaterih kategorij podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, znotraj Unije;

| ii. | priglasitveni in nadzorni okvir za opravljanje storitev souporabe podatkov; |
| --- | --- |

ii.

priglasitveni in nadzorni okvir za opravljanje storitev souporabe podatkov;

| iii. | okvir za prostovoljno registracijo subjektov, ki zbirajo in obdelujejo podatke, dane na voljo v altruistične namene. |
| --- | --- |

iii.

okvir za prostovoljno registracijo subjektov, ki zbirajo in obdelujejo podatke, dane na voljo v altruistične namene.

| 2.5 | V poglavju II je vzpostavljen mehanizem za ponovno uporabo nekaterih kategorij podatkov javnega sektorja, ki je pogojena s spoštovanjem pravic drugih. Zaščita pravic drugih je lahko pomembna zlasti zaradi varstva osebnih podatkov, pa tudi varstva pravic intelektualne lastnine in poslovne zaupnosti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Države članice bodo morale vzpostaviti enotno kontaktno točko, ki bo raziskovalcem in inovativnim podjetjem pomagala pri določanju ustreznih podatkov, in ustvariti strukture, ki bodo podpirale organe javnega sektorja z ustreznimi tehničnimi sredstvi in pristopom, ki bo temeljil na poznavanju regulativnega okvira sektorja. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Cilj poglavja III je povečati zaupanje v souporabo osebnih in neosebnih podatkov ter znižati transakcijske stroške, povezane s souporabo podatkov med podjetji ter med strankami in podjetji, in sicer z vzpostavitvijo priglasitvene ureditve za subjekte, ki nameravajo delovati na področju souporabe podatkov, ter regulativnega okvira za dejavnosti teh subjektov. Obveznost ponudnikov je, da ostanejo nevtralni glede izmenjanih podatkov, in teh podatkov ne uporabljajo za druge namene. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Poglavje IV olajšuje podatkovni altruizem podatkov, ki jih prostovoljno dajo na voljo posamezniki ali podjetja v skupno dobro. Organizacijam, ki se ukvarjajo s podatkovnim altruizmom, se zlasti omogoča, da se registrirajo kot „organizacija za podatkovni altruizem, priznana v EU“, da bi povečale zaupanje v svoje delovanje. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Predvideva se tudi priprava skupnega evropskega privolitvenega obrazca za podatkovni altruizem, da se znižajo stroški pridobivanja privolitev in olajša prenosljivost podatkov. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | V poglavju V so določene zahteve za delovanje pristojnih organov za nadzor in izvajanje privolitvenega okvira za ponudnike storitev souporabe podatkov in subjekte, ki se ukvarjajo s podatkovnim altruizmom. To poglavje vsebuje tudi določbe o učinkoviti zaščiti pravic posameznika, zlasti pravice do vložitve upravne pritožbe in/ali pravnega sredstva zoper odločitve imenovanih organov sektorja. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | V poglavju VI je določeno, da se ustanovi Evropski odbor za podatkovne inovacije, ki bo organom držav članic olajšal razvoj dobrih praks, zlasti v zvezi z obdelavo zahtevkov za ponovno uporabo podatkov ter zagotavljanjem dosledne prakse glede priglasitvenega okvira za ponudnike storitev souporabe podatkov in za podatkovni altruizem. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Poglavje VII Komisiji omogoča, da sprejme izvedbene akte v zvezi z evropskim privolitvenim obrazcem za podatkovni altruizem, poglavje VIII pa vsebuje prehodne določbe za delovanje splošnega sistema za izdajo dovoljenj za ponudnike souporabe podatkov in končne določbe. |
| --- | --- |

2.12

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Predlog Komisije je primeren in potreben, saj so obdelava, shranjevanje in souporaba digitalnih podatkov gospodarsko, družbeno in civilno vse pomembnejši in zajemajo posameznike, uprave in podjetja v zapletenem in razčlenjenem regulativnem okviru. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Napredna uporaba digitalnih podatkov lahko namreč omogoči razvoj novih izdelkov in učinkovitejše tradicionalne proizvodne procese, spodbudi raziskave, prispeva k boju proti podnebnim spremembam, izboljša uporabo energetskih in vodnih virov ter vse učinkoviteje ščiti zdravje ljudi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Učinkovita in poštena uporaba podatkov je pogojena z možnostjo souporabe in izmenjave velikih količin podatkov, da bi izkoristili računsko moč naprav umetne inteligence pri obdelavi in uporabi takšnih podatkov za doseganje vse ambicioznejših ciljev skupnega interesa. Primer za to je izmenjava podatkov za pravočasno ugotavljanje bolezni s pomočjo diagnostičnega slikanja. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Zapletenost in količina podatkov, ki se neprestano ustvarjajo, zajemajo in prenašajo, sta omogočili nastanek podjetij, organizacij in subjektov, ki so se specializirali za upravljanje ali posredovanje podatkov za namene izmenjave bodisi v okviru komercialne dejavnosti bodisi na podlagi splošnega interesa, namenjenega doseganju skupnega dobrega (zlasti za namene znanstvenega raziskovanja). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V sedanjem gospodarskem in tehnološkem kontekstu so podatki zelo dragocen in koristen vir, povezan s pomembnimi temami etične, gospodarske in politične narave, ter imajo precej pomemben vpliv na konkurenčnost in konkurenco ne samo med podjetji, temveč tudi med državami. Zato je primerno, da Komisija ukrepa z opredelitvijo sorazmernega in jasnega regulativnega okvira za javno upravljanje podatkov, da bi zaščitili njihovo ekonomsko in strateško vrednost na različnih področjih, na katerih je pomembna zmožnost posedovanja in obdelave digitalnih podatkov. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO meni, da bi bilo v zvezi z občutljivimi podatki, zlasti zdravstvenimi, koristno oblikovati in na veliko razširjati dobre operativne prakse, kot je na primer praksa Microsofta, ki se je odločil, da bo svoje stranke opozoril, da so ga nekateri vladni organi pozvali, naj razkrije njihove osebne podatke. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO priznava in pozdravlja, da je cilj predloga Komisije predvsem vzpostavitev pogojev, ki bodo državljanom, potrošnikom. samostojnim podjetnikom in strokovnjakom, kakor tudi podjetjem (zlasti malim podjetjem in mikropodjetjem), omogočili souporabo njihovih podatkov ob zavedanju, da jih bodo upravljale zakonsko urejene organizacije pod ustreznim nadzorom, ter spodbudili zaupanje in vzpostavitev regulativnega okvira, ki bo povsem skladen z vrednotami in načeli Evropske unije. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO tako kot v svojih prejšnjih mnenjih opozarja, da je pri obravnavanju vprašanja upravljanja podatkov in orodij umetne inteligence nujen evropski regulativni okvir, ki zagotavlja preglednost in sledljivost algoritmov, človeški nadzor nad orodji umetne inteligence in spoštovanje temeljnih pravic. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Poleg tega je treba spomniti, da mora Evropska komisija, kadar se ta orodja umetne inteligence uvajajo na delovna mesta, določiti pravila za okrepitev socialnega dialoga in pogajanj s predhodnim posvetovanjem s predstavniki delavcev in spodbujati vzpostavitev nacionalnih odborov/opazovalnic o širitvi orodij umetne inteligence, ki vključujejo vse deležnike: potrošnike, mala in srednja podjetja, poklicna združenja, predstavnike delavcev in organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Pomembno bi bilo tudi, da bi uredba spodbudila uskladitev splošnih pogojev za uporabo storitev upravljanja podatkov, tako da bi bilo mogoče s sodnimi postopki razveljaviti klavzule pogodb o prenosu podatkov ali dostopu do podatkov, ki kršijo predpise EU o varstvu podatkov. V isti namen EESO priporoča uskladitev in okrepitev načela privolitve s poenostavitvijo postopka sprejetja ali zavrnitve piškotkov. |
| --- | --- |

3.10

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO pozdravlja, da je predlog Komisije v skladu z načeloma sorazmernosti in subsidiarnosti, ki ju določata Pogodbi, saj se v njem razvijajo in predlagajo pravila, s katerimi zasebni interes ni pretirano podrejen cilju souporabe in poštene uporabe podatkov. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Zato je uredba, ki bo zagotavljala enotna pravila in njihovo sočasno uporabo na celotnem notranjem trgu, najustreznejši instrument, saj bi bile različne nacionalne ureditve neučinkovite ter bi evropskim podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, nalagale pretirane stroške za zagotavljanje skladnosti in ovirale ustrezno kroženje podatkov. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Izbira tega regulativnega instrumenta je torej najprimernejša za vzpostavitev evropskega trga, na katerem lahko podatki uspešno krožijo zaradi usklajenega regulativnega okvira, ki bo lahko ustvaril zaupanje državljanov, potrošnikov ter malih in srednjih podjetij v ustrezno varstvo njihovih podatkov, pa tudi priložnosti za razvoj in rast gospodarskih subjektov ter ustanov za raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO se strinja s ciljem Komisije, da bi se obravnavana uredba po vzoru predpisov o javnih naročilih uporabljala za uprave, organe javnega sektorja in osebe javnega prava, da bi s stvarnim pristopom zagotovili ustrezno učinkovito in široko uporabo predpisov na področju, ki zajema vse javne subjekte, ne glede na njihovo organizacijsko obliko. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | V tem smislu je poleg tega glede na splošno usmeritev novih pravil sorazmerno in dosledno, da se iz uporabe predpisov izvzamejo javna podjetja, saj njihov organizacijski model vse bolj navdihujejo podjetniški in tržni modeli. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO podpira določbe iz člena 6, v skladu s katerimi lahko „[organi] javnega sektorja, ki dovoljujejo ponovno uporabo kategorij podatkov [...], za dovolitev ponovne uporabe takih podatkov zaračunavajo pristojbine“, pristojbine pa „morajo biti nediskriminatorne, sorazmerne in objektivno utemeljene ter ne smejo omejevati konkurence“. V zvezi s tem je treba poudariti, da podjetja, mala in srednja podjetja, mikroorganizacije in male organizacije ter organizacije socialne ekonomije organom dobavljajo številne podatke; ti podatki so lahko povezani z znatnimi stroški in njihov vpliv, zlasti na mala in srednja podjetja, bi morali pri določanju pristojbin upoštevati. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Poleg tega je razumljivo in dobrodošlo, da mora biti metodologija za izračun pristojbin objavljena vnaprej ter da nujno temelji na stroških upravljanja in souporabe podatkov, ne pa na drugem sistemu določanja stroškov, primerljivem z licenco za podatke. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO opozarja na to, da morajo biti izmenjave podatkov skladne s členom 101 PDEU o protikonkurenčnih sporazumih. Zlasti pomembno bo spoštovanje smernic Komisije o sporazumih o horizontalnem sodelovanju v obliki izmenjave informacij, da bi se izognili temu, da bi lahko subjekti, ki izmenjujejo informacije, motili preglednost trga in s tem spodbujali tajne dogovore med neposrednimi konkurenti, zmanjšali konkurenco v škodo potrošnikov ter malih in srednjih podjetij ter izkrivljali lojalno konkurenco trgov. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO odločno podpira opredelitev nacionalnih organov (člena 12 in 20), pristojnih za zagotavljanje ustreznega nadzora nad učinkovitostjo nove ureditve Komisije, in se strinja z značilnostmi, ki jih bodo ti organi morali imeti v skladu s členom 23. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Da bi preprečili zlorabo podatkovnih zbirk na nacionalni ali evropski ravni, bi morali nadzor nad uporabo podatkov izvajati različni zainteresirani nacionalni organi, ki bi sodelovali med seboj in z Evropsko komisijo. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Glede altruističnih organizacij na področju podatkov in splošnih pogojev za priznanje takih subjektov je dobrodošlo, da je v predlogu uredbe določeno, da morajo imeti take organizacije pravno naravo neprofitnih organizacij, ki si prizadevajo za cilje v splošnem interesu, in morajo biti predvsem avtonomne in neodvisne, zlasti od drugih organizacij, ki upravljajo podatke v komercialne ali profitne namene. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Te značilnosti v povezavi z vzpostavitvijo ustreznega javnega registra teh subjektov ustrezno odgovarjajo na potrebo po preglednosti, varstvu pravic ter interesov državljanov in podjetij, ki so povezani z altruistično izmenjavo podatkov. Tako se okrepi stopnja zaupanja vseh zadevnih subjektov. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESO odločno podpira vzpostavitev kontaktne točke v vsaki državi članici, kot je določeno v členu 8 predloga uredbe. Ta kontaktna točka mora biti zelo dostopna vsem zainteresiranim stranem, da bi zagotovili učinkovito delovanje in spodbujali dobro sodelovanje z organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Nazadnje je zlasti dobrodošlo, da je v poglavju III uredbe navedena možnost ustanovitve zadruge za upravljanje in izmenjavo podatkov kot instrumenta za spodbujanje državljanov (delavcev, potrošnikov in podjetnikov), malih podjetij in posameznih podjetnikov, ki sami ne bi mogli dostopati do velikih količin podatkov ali jih obdelovati. EESO v zvezi s tem spodbuja Komisijo in države članice, naj podpirajo organizacije malih in srednjih podjetij, da bi dale skupne pobude za razvoj te vrste vzajemnih organizacij za upravljanje in izmenjavo podatkov. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Zadruge in oblike sodelovanja na splošno so namreč posebej primerne za upravljanje dejavnosti posredovanja, izmenjave ali souporabe podatkov med državljani (delavci, potrošniki in podjetniki) in podjetji, saj omogočajo uskladitev interesov glede upravljanja podatkov med posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in zadružnimi imetniki podatkov – v tem primeru v lasti posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, – in bi lahko zagotovile skupno participativno upravljanje med državljani, podjetji in podjetniki, ki bi lahko imeli dvojno vlogo, in sicer bi delovali tako kot posredniki kot tudi uporabniki in prejemniki podatkov. Ta mehanizem bi lahko podprl vzdušje zaupanja in odprtosti, ki je pogoj za dobro upravljanje podatkov na evropskem enotnem digitalnem trgu. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | EESO v zvezi s tem meni, da je potrebno učinkovito sodelovanje z organizacijami civilne družbe, socialnimi partnerji in poklicnimi združenji. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Glede varstva osebnih podatkov EESO opozarja, da sta v skladu z evropskim pravom varstvo zasebnosti in spoštovanje človekovega dostojanstva bistveni del temeljnih in nedotakljivih pravic osebe. Ustrezno varstvo teh pravic pa včasih ogroža nepravilna uporaba podatkov, ki se sicer prosto pridobijo s predhodno privolitvijo, vendar ta ni vedno pridobljena na poenostavljen način. Poleg tega obstajajo še hujši primeri, ko se podatki pridobijo z zlorabo in dejansko krajo identitete. Sodišča nekaterih držav članic so krajo podatkov večkrat obsodila, priznati krajo pa pomeni priznati lastninsko pravico do podatkov. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | EESO zato priporoča priznanje evropskih lastninskih pravic do digitalnih podatkov, da bi državljanom (delavcem, potrošnikom in podjetnikom) omogočili nadzor nad uporabo lastnih podatkov, njihovo upravljanje ali prepoved njihove uporabe. S tem bi omogočili kolektivne tožbe z jasno pravno legitimnostjo, z namenom preprečevanja dostopa do lastnih podatkov ali nadzora nad njim ter spodbujanja upravljanja teh podatkov, da se ustvari evropski digitalni trg. |
| --- | --- |

4.18

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL L 172, 26.6.2019, str. 56.

1

---

PRILOGA

Spodnje besedilo mnenja strokovne skupine je bilo zavrnjeno zaradi amandmaja, ki je bil sprejet na plenarnem zasedanju, vendar je prejelo več kot četrtino oddanih glasov:

| | 1.6 | EESO podpira predlog za opredelitev nacionalnih organov, pristojnih za ustrezen nadzor nad novo ureditvijo. V zvezi s tem opozarja, da bi lahko pravila, ki jih obravnava predlog Komisije, izvajali organi za varstvo osebnih podatkov, ki že delujejo v državah članicah in imajo ustrezne izkušnje. Tako ne bi bilo treba ustanoviti novih organov. |
| --- | --- | --- |

1.6

EESO podpira predlog za opredelitev nacionalnih organov, pristojnih za ustrezen nadzor nad novo ureditvijo. V zvezi s tem opozarja, da bi lahko pravila, ki jih obravnava predlog Komisije, izvajali organi za varstvo osebnih podatkov, ki že delujejo v državah članicah in imajo ustrezne izkušnje. Tako ne bi bilo treba ustanoviti novih organov.

| 4.9 | EESO odločno podpira opredelitev nacionalnih organov (člena 12 in 20), pristojnih za zagotavljanje ustreznega nadzora nad učinkovitostjo nove ureditve Komisije, in se strinja z značilnostmi, ki jih bodo ti organi morali imeti v skladu s členom 23. EESO v zvezi s tem brez poseganja v organizacijsko svobodo držav članic opozarja, da imajo že delujoči organi za varstvo podatkov znatno tehnično in regulativno strokovno znanje na zadevnem področju, zato bi lahko izvajali pravila, ki jih obravnava predlog Komisije, ne da bi bilo treba ustanoviti nove organe. |
| --- | --- |

4.9

EESO odločno podpira opredelitev nacionalnih organov (člena 12 in 20), pristojnih za zagotavljanje ustreznega nadzora nad učinkovitostjo nove ureditve Komisije, in se strinja z značilnostmi, ki jih bodo ti organi morali imeti v skladu s členom 23. EESO v zvezi s tem brez poseganja v organizacijsko svobodo držav članic opozarja, da imajo že delujoči organi za varstvo podatkov znatno tehnično in regulativno strokovno znanje na zadevnem področju, zato bi lahko izvajali pravila, ki jih obravnava predlog Komisije, ne da bi bilo treba ustanoviti nove organe.

Rezultat glasovanja:

| Za amandma (tj. za črtanje točke): | 124 |
| --- | --- |
| Proti: | 94 |
| Vzdržani: | 27 |

Za amandma (tj. za črtanje točke):

124

Proti:

94

Vzdržani:

27

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/45

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Nova agenda za potrošnike – Krepitev odpornosti potrošnikov za trajnostno okrevanje

(COM(2020) 696 final)

(2021/C 286/09)

| Poročevalec: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Poročevalec:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Soporočevalec:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Zaprosilo | Komisija, 14. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 31. 3. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 218/2/24 |

Zaprosilo

Komisija, 14. 1. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

31. 3. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

218/2/24

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je seznanjen z novo agendo za potrošnike in 22 ukrepi, ki so v njej predlagani, ter meni, da skoraj ne bi mogla biti celovitejša in podrobnejša. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO sicer priznava prizadevanja Komisije, vendar kljub temu meni, da bi morala agenda za potrošnike izhajati iz prave strategije na področju potrošniške politike oziroma biti njeno logično nadaljevanje. Zadnja strategija Komisije na področju potrošniške politike je bila sprejeta že 13. marca 2007 (za obdobje 2007–2013), zato je danes popolnoma zastarela. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO se zato boji, da bo nova agenda za potrošnike zaradi svoje strukture morda videti kot seznam posamičnih pobud in jo bo v praksi težko uresničiti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO tudi meni, da bi morali biti ukrepi za boj proti pandemiji COVID-19 specifični, številni med njimi pa tudi prednostni in nujni, saj gre za krizo brez primere, ki je hkrati zdravstvena, gospodarska in socialna. Sprašuje se, ali takšni ukrepi sodijo v agendo za potrošnike, ki po mnenju EESO sedanjih težkih razmer tudi ne obravnava v zadostni meri. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO želi v zvezi s tem opozoriti, da je treba zdravstveno unijo čim bolj poglobiti in da zdravstvena politika ni v izključni pristojnosti držav članic; člen 168 PDEU bi bilo treba pravočasno spremeniti, da bi ga približali členu 169, ki se nanaša na potrošniško politiko. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO ponovno poudarja, naj dokončanje fizičnega in digitalnega notranjega trga poteka pod enakimi pogoji in na način, ki bo zagotavljal visoko raven varstva potrošnikov, k čemer je tudi že večkrat pozval. Zato je nujno potreben horizontalen pristop, povezan z drugimi politikami Unije, da bi bili pri oblikovanju in izvajanju sektorskih politik upoštevani interesi potrošnikov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da je ekološki vidik agende bistvenega pomena, in poudarja, da je podprl zeleni dogovor za Evropo. Zavzema se zlasti za večjo trajnost blaga, dostop do trajnostnih proizvodov, čisto, krožno in okolju prijaznejše gospodarstvo, učinkovito uporabo proizvodov, boj proti vgrajeni zastarelosti in pravico do popravila blaga in proizvodov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Obenem se zaveda, da je treba pri merjenju ogljičnega odtisa upoštevati celotni življenjski cikel proizvoda, kar ni enostavno. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Pravila o varstvu potrošnikov je treba prilagoditi digitalnemu svetu. Zaradi novih izzivov, ki jih prinašajo nastajajoče tehnologije, kot so umetna inteligenca, internet stvari in robotika, je treba sedanje varstvo okrepiti, izzive pa obravnavati zlasti pri reviziji direktive o splošni varnosti proizvodov. Prav tako je treba opredeliti in zapolniti vrzeli v obstoječi zakonodaji. Tudi zato bosta akt o digitalnih storitvah in akt o digitalnih trgih bistvena za dopolnitev te strategije. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poziva, naj se evropska podpora odrazi tudi v udeležbi vseh organizacij civilne družbe (zlasti potrošniških), saj imajo svojo vlogo pri oblikovanju agende. Organizirana civilna družba, zlasti potrošniške organizacije in predstavniki podjetij ter tudi drugi socialni partnerji, bi morala vzpostaviti vzajemno koristen odnos, da bi bila bolj vključena v pripravo in izvajanje te politike. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Zato bi bilo treba v okviru agende okrepiti vlogo izobraževanja in usposabljanja potrošnikov, saj prispevata k utrditvi visoke ravni varstva. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO se zaveda, da se mala in srednja podjetja (MSP) pri svojih prizadevanjih za uspeh agende spoprijemajo s številnimi težavami, zlasti pri ozaveščanju in obveščanju potrošnikov ter zagotavljanju blaga in storitev, ki so trajnostni in imajo tudi večjo gospodarsko vrednost. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO opozarja, da je treba podjetjem, zlasti malim in srednjim, zagotoviti finančna sredstva za izpolnitev zahtev iz agende, zlasti v sedanjih razmerah, ko so se naložbe podjetij v digitalni in ekološki sektor zmanjšale zaradi boja proti krizi zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

1.13

2.   Sporočilo Komisije

2.1   Ozadje

| 2.1.1 | Sporočilo Komisije:






  — | namerava okrepiti splošni okvir za sodelovanje med institucijami EU, državami članicami in deležniki; |
| --- | --- | --- |

2.1.1

—

namerava okrepiti splošni okvir za sodelovanje med institucijami EU, državami članicami in deležniki;

| — | celostno obravnava več politik Unije hkrati; |
| --- | --- |

—

celostno obravnava več politik Unije hkrati;

| — | odraža potrebo, da se pri razvoju in izvajanju drugih politik poleg drugih pobud EU upoštevajo tudi zahteve glede varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

—

odraža potrebo, da se pri razvoju in izvajanju drugih politik poleg drugih pobud EU upoštevajo tudi zahteve glede varstva potrošnikov;

| — | poziva k tesnemu sodelovanju med EU in državami članicami ter k prenosu, izvajanju in izvrševanju okvira za varstvo potrošnikov, ki je bil vzpostavljen na ravni sekundarne zakonodaje EU. |
| --- | --- |

—

poziva k tesnemu sodelovanju med EU in državami članicami ter k prenosu, izvajanju in izvrševanju okvira za varstvo potrošnikov, ki je bil vzpostavljen na ravni sekundarne zakonodaje EU.

| 2.1.2 | V sporočilu je navedenih 22 ukrepov, ki zajemajo pet glavnih prednostnih področij:






  — | zeleni prehod, |
| --- | --- | --- |

2.1.2

—

zeleni prehod,

| — | digitalna preobrazba, |
| --- | --- |

—

digitalna preobrazba,

| — | pravna sredstva in izvrševanje pravic potrošnikov, |
| --- | --- |

—

pravna sredstva in izvrševanje pravic potrošnikov,

| — | posebne potrebe nekaterih skupin potrošnikov ter |
| --- | --- |

—

posebne potrebe nekaterih skupin potrošnikov ter

| — | mednarodno sodelovanje. |
| --- | --- |

—

mednarodno sodelovanje.

| 2.1.3 | V sporočilu so težave obravnavane s pomembnega izhodišča, da mora imeti vsakdo enak in pravočasen dostop do potrebnih in cenovno dostopnih testov, zaščitne opreme, zdravljenja in prihodnjih cepiv. Potrošnikom je treba v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov zagotoviti popolna jamstva glede temeljnih pravic, medicinske etike, zasebnosti in varstva podatkov. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Hudi družbeni in gospodarski pretresi, ki jih je povzročila pandemija, so velik izziv za družbo. Pomembno je zagotavljati visoko raven varstva potrošnikov, vendar pri tem še ostajajo nekateri izzivi, zlasti na naslednjih področjih:






  — | izvajanje zakonodaje o pravici do celotnega povračila zneskov, ki so bili vnaprej plačani turističnim ponudnikom; |
| --- | --- | --- |

2.1.4

—

izvajanje zakonodaje o pravici do celotnega povračila zneskov, ki so bili vnaprej plačani turističnim ponudnikom;

| — | povečanje števila prevar potrošnikov, zavajajočih načinov trženja in goljufij pri spletnem nakupovanju; |
| --- | --- |

—

povečanje števila prevar potrošnikov, zavajajočih načinov trženja in goljufij pri spletnem nakupovanju;

| — | spreminjanje vzorcev potrošnje, zaradi česar se med drugim povečuje količina odpadne embalaže za enkratno uporabo. |
| --- | --- |

—

spreminjanje vzorcev potrošnje, zaradi česar se med drugim povečuje količina odpadne embalaže za enkratno uporabo.

2.2   Ključna prednostna področja

| 2.2.1 | Zeleni prehod: prispevati k podnebni nevtralnosti, ohranjanju naravnih virov in biotske raznovrstnosti ter zmanjšanju onesnaženosti vode, zraka in tal. Vsi bi morali imeti dostop do trajnostnih proizvodov. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Evropski zeleni dogovor določa celovito strategijo za preoblikovanje EU v pravično in uspešno družbo s podnebno nevtralnim, z viri gospodarnim, čistim in krožnim gospodarstvom z zmanjšanim okoljskim odtisom. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Direktivo o prodaji blaga bi bilo treba spremeniti, da bi spodbujala popravilo in ga uveljavila kot dejansko pravico. Načrtovani so dodatni ukrepi za obravnavo posebnih skupin blaga in storitev. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Potrošniki bi morali biti bolje zaščiteni pred informacijami, ki niso resnične ali so predstavljene nejasno ali zavajajoče, da bi vzbujale vtis, da je izdelek ali podjetje okolju prijaznejše (lažno zeleno oglaševanje). |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Digitalna preobrazba

| 2.3.1 | Direktiva o boljšem izvrševanju in posodobitvi potrošniškega prava ter direktiva o digitalnih vsebinah sta pomembna koraka, čeprav so zaradi hitrosti tehnološkega napredka potrebni dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Preprečiti je treba uporabo t. i. temnih vzorcev, tj. nekaterih posamezniku prilagojenih metod, ki pogosto temeljijo na profiliranju, skritem oglaševanju, goljufijah, napačnih ali zavajajočih informacijah in prirejenih ocenah potrošnikov. Dodatne smernice so potrebne tudi v zvezi z direktivo o nepoštenih poslovnih praksah in direktivo o pravicah potrošnikov, saj bi morali potrošniki na spletu uživati enako raven varstva in poštenosti kot zunaj spleta. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Čeprav umetna inteligenca prinaša koristi, bi lahko nekatere vrste uporabe umetne inteligence kršile pravice potrošnikov. EESO poudarja, da ima v skladu s členom 22 splošne uredbe o varstvu podatkov posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico do človekovega posredovanja, kadar odločitev, sprejeta na podlagi avtomatizirane obdelave, nanj znatno vpliva. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Nova uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov krepi spletne zmogljivosti, mehanizme sodelovanja in sistem zbiranja informacij, da bi se lahko odzvali na večje kršitve potrošniškega prava EU, zagotovili enako raven varstva potrošnikov in vzpostavili točke „vse na enem mestu“ za podjetja. |
| --- | --- |

2.3.4

2.4   Obravnavanje konkretnih potreb potrošnikov

| 2.4.1 | Domneva se, da so potrošniki na splošno šibkejša stranka posla in da je zato treba zaščititi njihove interese. Vendar so lahko nekatere skupine potrošnikov v nekaterih primerih posebej ranljive in potrebujejo posebne zaščitne ukrepe. Ta ranljivost je lahko posledica socialnih okoliščin ali posebnih značilnosti, kot so starost, spol, zdravstveno stanje, digitalna in matematična pismenost ter finančni položaj. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Zelo zaskrbljujoča je povečana finančna ranljivost številnih gospodinjstev v EU v sedanjih razmerah. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Cilj te revizije je tudi preprečiti diskriminacijo pri dostopu do posojil. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.3.1 | Starejši in invalidi imajo posebne potrebe, povezane s potrošnjo. Pomembno je zagotoviti, da so jasne, uporabniku prijazne in dostopne informacije na voljo na spletu in drugje v skladu z zahtevami glede dostopnosti za proizvode in storitve. |
| --- | --- |

2.4.3.1

| 2.4.3.2 | Pravičen in nediskriminatoren pristop k digitalnemu prehodu bi moral upoštevati potrebe starejših, invalidov in, splošneje, potrošnikov, ki ne uporabljajo spleta in ki so lahko bolj negotovi pri uporabi digitalnih orodij. |
| --- | --- |

2.4.3.2

| 2.4.3.3 | Otroci in mladoletniki so še posebej izpostavljeni zavajajočim ali agresivnim spletnim poslovnim praksam, zato je treba poiskati rešitve za ta problem. Poleg tega bi morali biti otroci zaščiteni pred obstoječimi nevarnimi proizvodi in tveganji, povezanimi s proizvodi, zaradi česar bodo posodobljene varnostne zahteve glede standardov za proizvode, namenjene otrokom. |
| --- | --- |

2.4.3.3

| 2.4.3.4 | Tveganje diskriminacije je včasih dodatno povečano z algoritmi, ki jih uporabljajo nekateri ponudniki blaga in storitev, saj so lahko zasnovani pristransko in so pogosto posledica predhodnih kulturnih ali družbenih pričakovanj. |
| --- | --- |

2.4.3.4

2.5   Varstvo potrošnikov v svetovnem okviru

| 2.5.1 | Pomembno je, da EU na mednarodni ravni svojo visoko raven varstva potrošnikov poudarja kot evropsko vrednoto in vzor. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Da bi zagotovili varnost uvoženih proizvodov in zaščitili potrošnike v EU pred nepoštenimi poslovnimi praksami subjektov zunaj EU, je treba okrepiti ukrepanje znotraj EU z močnejšimi instrumenti nadzora trga in tesneje sodelovati z organi v partnerskih državah EU. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Večstransko sodelovanje pri vprašanjih glede potrošnje je ključnega pomena za spodbujanje visoke ravni varstva in varnosti na mednarodni ravni in za zaščito potrošnikov po vsem svetu. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Upravljanje

| 2.6.1 | V agendi so predstavljeni ukrepi za spodbujanje prednostnih nalog potrošniške politike, ki bi jih lahko EU in države članice izvajale v naslednjih petih letih. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | Za to novo vizijo povezovanja EU in nacionalnih političnih prednostnih nalog je potreben nov okvir za okrepljeno sodelovanje, ki bo omogočil uresničitev konkretnih ukrepov. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Komisija si bo prizadevala za stalen dialog z Evropskim parlamentom, Evropskim ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij. Prav tako bo tesno sodelovala z nacionalnimi organi, da bo zagotovila natančno usklajevanje ukrepov in čim boljšo uporabo razpoložljivih sredstev. |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.6.4 | To delo bi moralo spremljati tesno in uspešno sodelovanje s ključnimi deležniki, vključno s potrošniškimi organizacijami, industrijo in akademskimi krogi. Močne potrošniške organizacije na nacionalni ravni in ravni EU so ključni partnerji pri oblikovanju prizadevanj v okviru te agende in doseganju potrošnikov. |
| --- | --- |

2.6.4

| 2.6.5 | Komisija bo torej:






  — | ustanovila novo svetovalno skupino za potrošniško politiko in |
| --- | --- | --- |

2.6.5

—

ustanovila novo svetovalno skupino za potrošniško politiko in

| — | obnovila pregled stanja razmer za potrošnike v letu 2021. |
| --- | --- |

—

obnovila pregled stanja razmer za potrošnike v letu 2021.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | V zvezi z zdravstveno krizo EESO spodbuja Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo, da bi se prebivalstvo cepilo in da evropska cepilna strategija postane socialno in ekonomsko dostopna vsem državljanom. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pomembno je, da potrošniki dobijo možnost za ukrepanje, so vključeni v gospodarstvo in postanejo glavni akterji trajnostnega okrevanja. S tem bi se okrepila konkurenčnost gospodarstva Unije in enotnega trga. Pomembni so novi poslovni modeli, s katerimi je mogoče optimizirati učinkovitost in trajnost blaga in storitev. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Potrošniki bi morali biti s spodbujanjem trajnostne proizvodnje in potrošnje ključni akterji v zelenem prehodu. Vsi proizvodi bi morali biti varni, razpoložljivi, cenovno ugodni in dostopni. To je zlasti pomembno, ko gre za poudarjanje pomena njihovega roka uporabnosti, njihove trajnosti ter možnost njihovega popravila in recikliranja. EESO se je že zavzel, da se pravno uredita vgrajena zastarelost in trajnost proizvodov, tudi če gre za programsko opremo. Predlagani ukrepi so na splošno horizontalni in niso značilni le za področje varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | V zeleni prehod bi morala biti vključena mala in srednja podjetja, pri čemer je treba preprečiti prekomerno povečanje s tem povezanih upravnih bremen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO je odločen, da si bo dejavno prizadeval za zeleni prehod in digitalno preobrazbo brez socialnega izključevanja, pri čemer je treba preprečiti nastanek sistema dveh hitrosti, ki prizadene ranljive potrošnike, in diskriminaciji, s katero se omejujeta izbira in dostop do blaga in storitev, kot sta zavrnitev posojil nosečnicam zaradi možne izgube dohodka in izključitev mater samohranilk iz nekaterih finančnih storitev. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Potrebni so podporni ukrepi za odpravo finančne ranljivosti družin, vključno s starši samohranilci in istospolnimi partnerji, zlasti kar zadeva zadolževanje. EESO se je v svojih mnenjih že večkrat zavzel za ureditev prezadolženosti gospodinjstev. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komisija bi morala pri sprejemanju horizontalnih ukrepov obravnavati energetsko revščino in preprečiti razmere, ki bi lahko povzročile socialno izključenost. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO poziva Komisijo, naj čim prej pregleda direktive o varnosti proizvodov, potrošniških kreditih, trženju finančnih storitev na daljavo, pravicah potrošnikov in nepoštenih poslovnih praksah. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO ima velika pričakovanja v zvezi z direktivo o zastopniških tožbah za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov in poziva, naj se ta direktiva prenese v skladu s pravnimi okviri držav članic. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO podpira cilj, da se potrošnikom omogoči dejavnejša vloga v zelenem prehodu. Ni dovolj, da se podjetja spreminjajo in uvajajo novosti, trg mora te spremembe tudi sprejeti in se preoblikovati tako, da bo gospodarstvo delovalo bolj krožno: poraba bolj trajnostnih (in verjetno dražjih) proizvodov, trajnejši in lažje popravljivi proizvodi, proizvedeni v skladu z želeno okoljsko primerno zasnovo (razvoj proizvodov na podlagi ekoloških meril), in večja učinkovitost pri rabi naravnih virov. Upoštevati je treba tudi vlogo prometa v zelenem prehodu. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Pomembno je širiti zavest, da moramo za okolje skrbeti vsi – tako podjetja, ki morajo izvajati bolj trajnostne ukrepe in prakse ter obveščati in usposabljati potrošnike, kot tudi potrošniki, ki morajo za zagotavljanje učinkovitosti teh ukrepov prav tako prevzeti trajnostne navade in vedenje. Dodatne stroške, ki bi lahko posledično nastali za evropska mala in srednja podjetja in so ocenjeni v sklopu ocene učinka pri testu za MSP (ki je sestavni del pobude za mala in srednja podjetja), bi bilo treba ublažiti v okviru tega mehanizma, ki vključuje tudi stalna posvetovanja s predstavniki MSP. Treba bo vzpostaviti mehanizme in instrumente, s katerimi bodo lahko MSP posodabljala in obnavljala svoja znanja. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO meni, da je treba okrepiti boj proti nepoštenim poslovnim praksam na spletu, ki kršijo pravice potrošnikov in vseh drugih udeležencev v življenjskem krogu proizvoda. Prepričan je, da bi se moralo vse, kar se šteje za zlorabo v fizičnem svetu (zunaj spleta), na enak način obravnavati tudi v digitalnem svetu (na spletu). Zaradi novih vrst zlorab v nespletnem okolju, kot so strategije nadzora v podjetjih in temni vzorci, je potrebna še močnejša zaščita. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Pomembno je okrepiti informacijske, človeške in druge vire za boj proti digitalnim goljufijam, ki jih oblasti zaradi njihove velike razširjenosti težko obravnavajo, tudi kadar je ogroženo javno zdravje (na primer pri spletnem nakupu nezakonitih zdravil). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Z ukrepi 8, 9 in 10 je treba vzdrževati ravnovesje med varnostjo in potrebno prožnostjo, da ne bi ovirali inovacij ter tehnološkega in gospodarskega napredka. S Kitajsko je treba oblikovati akcijski načrt za varnost proizvodov in povečati podporo partnerskim državam EU, tudi v Afriki, za krepitev regulativnih zmogljivosti in tehnične pomoči. Zaščititi je treba pristnost proizvodov (med drugim tudi pravice v zvezi z blagovno znamko), saj je znano, da se v nekaterih tretjih državah proizvaja veliko ponaredkov. Izvirni proizvodi si zaradi svoje kakovosti, udobja in ugleda zaslužijo veliko pozornosti in zanimanja s strani potrošnikov. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO se zavzema za sprejetje kvalitativne in kvantitativne metode ocenjevanja. Pomembno je oceniti, ali se direktive EU izvajajo pravočasno ter v skladu s sekundarno zakonodajo in načeli boljšega pravnega urejanja. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESO ugotavlja vse večji razkorak med strategijami (npr. evropski zeleni dogovor na splošno in zlasti strategija „od vil do vilic“ ali Nova agenda za potrošnike) in podrobnejšimi regulativnimi (ali neregulativnimi) pobudami, s katerimi naj bi se te strategije izvajale. Poudarja, da je treba v vseh fazah izvajanja posameznih nadaljnjih pobud v okviru Nove agende za potrošnike ohraniti enake ambicije v zvezi z uresničevanjem ciljev evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

3.16

4.   Kriza zaradi COVID-19

| 4.1 | Sedanja pandemična kriza je močno prizadela vse in je pomembno vplivala na številne vidike našega življenja. Spremenile so se glavne prednostne naloge držav članic, zaradi česar so bili potrošniki močno prikrajšani. Njihove pravice so bile neupravičeno omejene, obenem pa niso bili okrepljeni obstoječi mehanizmi ali vzpostavljeni novi za soočanje z novo realnostjo, da bi lahko poskrbeli za finančno zaščito potrošnikov. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Da bi lahko predvideli morebitne posledice za potrošnike, je torej bistveno, da se na podlagi izkušenj s pandemično krizo v prihodnje skuša okrepiti varstvo potrošnikov na področju zdravja, energije, komunikacij, finančnih storitev, letalstva in pravic potnikov, paketnih potovanj, nadzora, prehrane in digitalnih storitev. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Poleg tega so se med krizo močno razširile nepoštene poslovne prakse, usmerjene v najranljivejše skupine. Kriza je v določenem obdobju povzročila motnje v dobavi nekaterih proizvodov in opreme za osebno zaščito, poleg tega pa je privedla do zelo visokih in špekulativnih cen. Glede na te razmere bo treba med pripravami na ponovno poglobitev krize nadzornim organom nameniti več pozornosti in sredstev. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO bi se moral zavzeti za pripravo mnenja na lastno pobudo o tej temi, da bi Komisiji pomagal pri opredelitvi in izvajanju teh ukrepov. |
| --- | --- |

4.4

5.   Druga področja, ki v novi agendi za potrošnike niso zajeta ali pa so zajeta posredno in ki jih je treba obravnavati

5.1   Upravljanje javnega zdravja v državah članicah

Pravkar so bili storjeni prvi koraki na poti do vzpostavitve evropske zdravstvene unije. Koronavirusna kriza kaže, da mora imeti EU precej bolj aktivno vlogo na področju javnega zdravja, da bo mogoče z bolj odpornimi zdravstvenimi sistemi in trdnejšim okvirom zdravstvene varnosti zaščititi zdravje vseh evropskih državljanov.

5.2   Finančne storitve

Pri pregledu direktive o potrošniških kreditih bo treba poudariti mehanizem moratorija in oblikovanje celostnega pristopa, ki bo ščitil interese potrošnikov ne glede na vrsto kredita. Na evropski ravni bo treba oceniti mehanizem za insolventnost fizičnih oseb, pri čemer bo treba poskrbeti, da se zaščita, ki jo trenutno uživajo potrošniki, ne bo zmanjšala.

5.3   Turizem, prosti čas in pravice letalskih potnikov

Pomembno je oblikovati, okrepiti ali spremeniti pravice potrošnikov in zagotoviti evropska sredstva za zaščito interesov potrošnikov na teh področjih. To bo tudi prvovrstna priložnost za pregled varstva potrošnikov z vključitvijo ustreznega sistema finančnega varstva, ki bi potnike ščitil pred tveganjem likvidnostne krize ali insolventnosti letalskega prevoznika, kar zadeva vračilo vozovnic ali vrnitev v domovino.

5.4   Stanovanja

Ustvariti je treba celosten evropski stanovanjski program, ki bo zajemal različna področja, kot so okolje, energija, finančne storitve, pogodbene pravice in zdravje. S tem bi dostojno in cenovno dostopno stanovanje dolgoročno postalo pravica evropskih potrošnikov. Treba je spodbujati gradnjo trajnostnih hiš (npr. pasivnih). Z uporabo načel krožnosti pri sanaciji stavb se bodo zmanjšale emisije toplogrednih plinov, povezane z gradbenimi materiali. Prenova stavb lahko prinese številne priložnosti ter zagotovi dolgoročne družbene, okoljske in gospodarske koristi.

5.5   Energija

Okrepiti je treba pravice potrošnikov pri izvajanju politik o energiji iz obnovljivih virov, lastni porabi in tržnih tarifah ter zagotoviti, da noben potrošnik ne bo diskriminiran ali brez dostopa do povezljivosti, zaradi česar ne bi mogel izkoristiti priložnosti, ki jih prinaša uvajanje resničnih alternativnih virov energije.

| 5.6 | Odgovornost digitalnih platform je treba bolje opredeliti in razširiti, tako glede varnosti proizvodov kot tudi odgovornosti za posredništvo pri sklepanju pogodb prek spleta. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Pomembno je vzpostaviti jasno strukturo za odgovornost spletnih platform in zlasti sprejeti ustrezne ukrepe za boj proti goljufivim, nepoštenim in zavajajočim poslovnim praksam ter prodaji neskladnih proizvodov in nevarnega blaga in storitev prek spletnih platform. Za boj proti tem nepoštenim praksam je pri tem pomembno okrepiti sodelovanje med Komisijo in nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Neposredno prodajo proizvodov, ki so za potrošnike nevarni, zlasti zaradi njihove kemične sestave, je treba ustaviti ali omejiti. EESO pozdravlja uvedbo sistema Safety Gate, ki je sistem EU za hitro obveščanje o nevarnih potrošniških proizvodih. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Okrepiti je treba zaščito na področju storitev OTT (over-the-top services), ki v večini nacionalnih zakonodaj še niso urejene, ne ureja pa jih niti Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | EU bo z razvojem politike varstva potrošnikov okrepila svojo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. Neodvisno od političnih odločitev, ki bodo usmerjale splošno oblikovanje te politike, bo morala izvesti nekatere ukrepe in programe, ki bodo bliže državljanom, zato bo treba v sodelovanju z vsemi nacionalnimi organi okrepiti mrežo evropskih potrošniških centrov in mrežo za sodelovanje na področju varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

5.10

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

PRILOGA

Naslednji amandma, ki ga je plenarna skupščina zavrnila, je prejel vsaj četrtino glasov (člen 59(3) poslovnika):

Točka 1.13

Besedilo se črta:

| | 1.13 | EESO opozarja, da je treba podjetjem, zlasti malim in srednjim, zagotoviti finančna sredstva za izpolnitev zahtev iz agende, zlasti v sedanjih razmerah, ko so se naložbe podjetij v digitalni in ekološki sektor zmanjšale zaradi boja proti krizi zaradi COVID-19. |
| --- | --- | --- |

1.13

EESO opozarja, da je treba podjetjem, zlasti malim in srednjim, zagotoviti finančna sredstva za izpolnitev zahtev iz agende, zlasti v sedanjih razmerah, ko so se naložbe podjetij v digitalni in ekološki sektor zmanjšale zaradi boja proti krizi zaradi COVID-19.

Obrazložitev:

| | Iz besedila te točke izhaja, da bi bilo treba zagotoviti podporo javnega sektorja, da bi podjetja lahko izpolnjevala osnovno zahteve glede varstva potrošnikov. Jasno je, da gredo taki načrti v gospodarskem sistemu, ki temelji na ustvarjanju dobička, predaleč in so v nasprotju z osnovnimi zahtevami glede njegovega delovanja. Varstvo potrošnikov je nujno in ni luksuz ali izbira, ki se plača z javnim denarjem. |
| --- | --- |

Iz besedila te točke izhaja, da bi bilo treba zagotoviti podporo javnega sektorja, da bi podjetja lahko izpolnjevala osnovno zahteve glede varstva potrošnikov. Jasno je, da gredo taki načrti v gospodarskem sistemu, ki temelji na ustvarjanju dobička, predaleč in so v nasprotju z osnovnimi zahtevami glede njegovega delovanja. Varstvo potrošnikov je nujno in ni luksuz ali izbira, ki se plača z javnim denarjem.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 64 |
| --- | --- |
| Proti: | 139 |
| Vzdržani: | 35 |

Za:

64

Proti:

139

Vzdržani:

35

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/53

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropska strategija za zdravila

(COM(2020) 761 final)

(2021/C 286/10)

| Poročevalec: | Martin Josef SCHAFFENRATH |
| --- | --- |

Poročevalec:

Martin Josef SCHAFFENRATH

| Zaprosilo | Evropska komisija, 14. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 31. 3. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 232/1/4 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 14. 1. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

31. 3. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

232/1/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predvsem namero Evropske komisije, da z novo evropsko strategijo za zdravila poleg spodbujanja konkurenčnosti farmacevtske industrije zagotovi oskrbo z varnimi, visokokakovostnimi in cenovno dostopnimi zdravili ter finančno vzdržnost zdravstvenih sistemov držav članic. Novi skupni evropski pristopi imajo osrednjo vlogo zlasti na naslednjih področjih:






  — | dostop do zdravil in njihova razpoložljivost; |
| --- | --- | --- |

1.1

—

dostop do zdravil in njihova razpoložljivost;

| — | cenovna dostopnost in finančna vzdržnost nacionalnih zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

—

cenovna dostopnost in finančna vzdržnost nacionalnih zdravstvenih sistemov;

| — | spodbujanje raziskav in inovacij, da se okrepi konkurenčnost evropske farmacevtske industrije; |
| --- | --- |

—

spodbujanje raziskav in inovacij, da se okrepi konkurenčnost evropske farmacevtske industrije;

| — | krepitev odpornih in preglednih dobavnih in proizvodnih verig; |
| --- | --- |

—

krepitev odpornih in preglednih dobavnih in proizvodnih verig;

| — | učinkovito izvajanje ciljev zelenega dogovora (1) s podnebno nevtralno farmacevtsko industrijo. |
| --- | --- |

—

učinkovito izvajanje ciljev zelenega dogovora (1) s podnebno nevtralno farmacevtsko industrijo.

| 1.2 | V sedanji pandemiji COVID-19 je postalo jasno, kako pomemben je usklajen evropski pristop. EESO zato opozarja na pomen skupnih strategij za farmacevtske raziskave, razvoj in določanje cen, zlasti pri proizvodih z visokim tveganjem in kadar ni zagotovljena donosnost naložb za proizvajalce. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja, da morajo vsi politični ukrepi na ravni EU spoštovati pristojnosti držav članic in načelo subsidiarnosti v skladu s členom 168(7) PDEU, da se upoštevajo raznolikosti v organizaciji nacionalnih zdravstvenih sistemov in da se jih finančno ne destabilizira. To je zlasti pomembno za vprašanja, povezana z določanjem cen in povračili, ki so v izključni pristojnosti držav članic. Hkrati je treba zagotoviti, da se informacije, znanje in primeri dobre prakse stalno izmenjujejo na ravni EU, da se preprečijo razdrobljenost in neenakosti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO ugotavlja, da se evropski farmacevtski sektor v sedanjih okvirnih pogojih v zadnjih letih razvija v smeri, ki je delno privedla do zlorabe različnih sistemov spodbud, da v več pogledih ni dovolj pregleden in je privedel do osredotočenosti na poslovna področja z visokimi stopnjami dobička in v nekaterih primerih do pretiranih cenovnih zahtev. EESO zato meni, da je nujno treba pregledati in prilagoditi sedanji regulativni okvir za zdravila ter ga tesneje povezati s pogoji cenovne dostopnosti in razpoložljivosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO zlasti poudarja osrednjo vlogo delujočega, pravičnega in učinkovitega notranjega trga, ki na eni strani spodbuja in nagrajuje resnične inovacije v medicini s pravo dodano vrednostjo za zdravstveno oskrbo, na drugi strani pa krepi konkurenco za pravičen in cenovno ugoden dostop do zdravil. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Da bi spodbudili inovativne raziskave in razvoj kot podlago za globalno konkurenčnost evropske farmacevtske industrije, EESO podpira zlasti zamisel o uskladitvi pravnega okvira za varstvo intelektualne lastnine in njegovo dosledno uporabo v državah članicah. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | V zvezi z odpornejšimi dobavnimi in proizvodnimi verigami za krepitev strateške avtonomije Evrope in preprečitev nezadostne oskrbe se EESO zavzema za pristop, pri katerem se zagotavlja ravnotežje med večjo diverzifikacijo proizvodnih obratov ter postopno, delno in hkrati trajnostno preusmeritvijo proizvodnje v Evropo. O morebitnih finančnih in davčnih spodbudah na ravni držav članic in njihovi učinkovitosti bi bilo treba razpravljati in jih analizirati skupaj na ravni EU. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO pozdravlja tudi načrtovano revizijo evropskega sistema spodbud za farmacevtske raziskave in razvoj v Evropi, še zlasti pravnega okvira za pediatrična zdravila in zdravila sirote. V prihodnjih strategijah je treba dati prednost zlasti visoki neizpolnjeni potrebi po ustreznih terapijah za raka pri otrocih. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da morajo revizija regulativnega okvira za zdravila in vse prihodnje pobude na ravni EU temeljiti predvsem na načelu preglednosti, da bi ustvarili resnično dodano vrednost za javno dobro. To ne zadeva le stroškov za proizvajalce, temveč tudi javno financiranje raziskav in razvoja, uporabo spodbud itd. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO pozdravlja in podpira pobude držav članic, ki jih spodbuja Evropska komisija, za skupno nabavo inovativnih in dražjih zdravil, da se zagotovi finančna vzdržnost nacionalnih zdravstvenih sistemov. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO priznava pozitivno vlogo generičnih in podobnih bioloških zdravil pri zagotavljanju cenovne dostopnosti zdravil, njihov pomen za vzdržno financiranje zdravstvenih sistemov in njihov prispevek k odpornemu in strateško neodvisnemu evropskemu farmacevtskemu trgu. EESO podpira ukrepe, na primer v okviru javnih naročil, z uporabo ekonomsko najugodnejše ponudbe in javnih razpisov z več izbranimi ponudniki – ob upoštevanju okolje- in socialnovarstvenih vidikov – ki omogočajo vzpostavitev trajnostnega trga za generična in podobna biološka zdravila. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO poziva k previdnosti pri postopkih pospešenih odobritev, ki temeljijo na nezadostnih dokazih in večji uporabi realnih podatkov, in ko ne gre za čezmejno zdravstveno krizo. Nujno je treba preprečiti prenos tveganja iz faze pred tržno odobritvijo v fazo po njej, ki pomeni škodo za paciente. Zato je treba podatke in rezultate študij dosledno objavljati, da se zagotovi učinkovito spremljanje po odobritvi za dajanje na trg. |
| --- | --- |

1.12

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | V skladu s Poročilom o pregledu zdravstva v Evropi (2), objavljenim 18. novembra 2020, so se odhodki za zdravstvo v vseh 27 državah članicah Unije med letoma 2013 in 2019 v povprečju povečali za 3,0 % na leto in so leta 2019 znašali 8,3 % BDP. Čeprav se je ta delež razvijal v skladu z gospodarsko rastjo v državah članicah, je mogoče pričakovati močno povečanje v okviru sedanje pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kot je bilo poudarjeno že v sklepih Sveta iz leta 2016 (3) in samoiniciativnem poročilu Evropskega parlamenta o možnostih, ki jih ima EU za izboljšanje dostopa do zdravil (4), naraščajoče cene zdravil povzročajo vse večji pritisk na nacionalne zdravstvene sisteme. Zato je treba v kompleksnem farmacevtskem sistemu EU ponovno vzpostaviti ravnovesje med odobritvijo in ukrepi za spodbujanje inovacij, da se zagotovi enak dostop do zdravil v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zlasti sta zaradi naraščajočih cen novo odobrenih terapij ogrožena stabilnost proračuna za zdravila in s tem tudi dostop pacientov do zdravil (5). Po mnenju EESO je v zvezi s tem zlasti zaskrbljujoče močno povezovanje v sklope (npr. v zvezi z rakom) na že dobro raziskanih področjih, ki so večinoma pokriti z obstoječimi portfelji proizvajalcev. Zato je treba v prihodnosti poiskati učinkovite načine za razbitje teh sklopov. Terapije morajo biti cenovno ugodne in zato dostopne vsem pacientom pod enakimi pogoji. V ta namen je treba raziskave in razvoj usmeriti na področja z dejanskimi neizpolnjenimi zdravstvenimi potrebami, kot so redke bolezni in različne vrste raka pri otrocih. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V Akcijskem načrtu za intelektualno lastnino (6) je že poudarjeno, da ima Unija vzpostavljen trden okvir za intelektualno lastnino. Ob vsaki spremembi tega sistema bi bilo zato treba izvesti zanesljivo oceno učinka, da bi se uvedle le spremembe, ki so potrebne. |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Patenti, dodatni varstveni certifikati in ekskluzivnost podatkov so namenjeni spodbujanju raziskav na novih področjih. Razvoj farmacevtske strategije mora temeljiti na dodani vrednosti za družbo. Glavni poudarek bi moral biti na dostopu do učinkovitih, varnih in cenovno ugodnih zdravil v korist vseh pacientov ter njihovi razpoložljivosti v skladu s pravico do ustreznega zdravstvenega varstva, kot je določeno v evropskem stebru socialnih pravic (7). To se ne nanaša le na ponudbo inovativnih novih patentiranih zdravil, ampak tudi na dostop do generičnih in podobnih bioloških zdravil. V tem smislu ima delujoč in pravilen notranji trg osrednjo vlogo. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | EESO podpira tudi uskladitev pravnega okvira za dodatne varstvene certifikate, da bi bil postopek izdaje bolj usklajen in bi se odpravila razdrobljenost uporabe v državah članicah. Glede na družbeni vpliv dodatnih varstvenih certifikatov je pomembno zagotoviti, da je osrednji organ, ki bo ustanovljen v tem okviru, podrejen institucijam EU. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | EESO je zelo zaskrbljen zaradi morebitnega podaljšanja izključnih pravic in nadaljnje krepitve pravic intelektualne lastnine na farmacevtskem trgu. Pacientom je treba še naprej omogočati nemoten dostop do cenovno ugodnih terapij, zato cenovna konkurenca nikakor sme biti otežena zaradi razvoja generičnih in podobnih bioloških zdravil ter njihove uvedbe na trg. Preprečiti je torej treba večkratno zaščito proizvoda v različnih državah članicah oziroma z več patenti (t. i. patent slicing), zlasti ker ni dokazov, da bi močna zaščita intelektualne lastnine spodbujala inovacije in produktivnost (8). |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Zlasti v zvezi s sedanjo politično razpravo o vrnitvi proizvodnih obratov v Evropo, da bi se zagotovila oskrba, je treba podrobno analizirati spremembo pravnega okvira za intelektualno lastnino. Glede na oceno učinka Direktive 2011/62/EU (9) o ponarejenih zdravilih naj bi velika večina aktivnih učinkovin za generična zdravila prihajala iz Indije in s Kitajske, aktivne sestavine novih, patentiranih zdravil pa se večinoma proizvajajo v Evropi. To pomeni, da bi bilo treba za vrnitev proizvodnje zlasti generičnih zdravil sprejeti druge spodbude in mehanizme, s katerimi bi se naprej krepila pravica intelektualne lastnine. Alternativni ukrepi bi bili lahko na primer licenčne pogodbe, vnaprejšnji dogovori o nabavi ali tako imenovana patentna združenja za zdravila (10). Hkrati z vrnitvijo proizvodnje bi bilo treba poiskati tudi načine za čim večjo razpršitev proizvodnje v Evropi in drugod, da bi se okrepile in zagotovile dobavne verige. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.5 | EESO na področju zdravil sirot pozdravlja dejstvo, da je zaradi spodbud, določenih v Uredbi (ES) št. 141/2000 (11), število odobrenih zdravil nenehno raslo, s čimer se je znatno izboljšal enakopraven dostop za paciente, kar je treba pozdraviti. Vendar dostop vse bolj spodkopavajo visoke cenovne zahteve proizvajalcev (12). V zvezi z zdravili sirotami EESO torej poudarja, da se njihovega statusa ne sme izkoriščati za nesorazmerne cenovne zahteve in dobiček, zato podpira revizijo tega pravnega okvira, uvedeno z oceno učinka (13), ki je bila objavljena novembra 2020. Razmisliti bi bilo treba o rednem samodejnem ponovnem ocenjevanju meril in o prilagoditvi trajanja tržne ekskluzivnosti pod določenimi pogoji, ki jih je treba še opredeliti. EESO podpira tudi morebitno revizijo meril, zlasti razširjenosti (ob upoštevanju vseh odobrenih indikacij), v zvezi z opredelitvijo zdravila kot zdravila sirote. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO zlasti močno podpira poziv Evropske komisije in številnih poslancev Evropskega parlamenta k boljši preglednosti v celotnem farmacevtskem sektorju, predvsem glede na stroške za raziskave in razvoj. Ker v večini primerov niso določena osnovna pravila o preglednosti stroškov razvoja zdravil, organi, pristojni za določanje cen in povračila stroškov, ne morejo preveriti, ali so oblikovanje cen novih zdravil in s tem zaračunane cene upravičeni zaradi visokih izdatkov za raziskave. |
| --- | --- |

2.6

| 2.6.1 | EESO meni, da bi bila lahko pomemben instrument v zvezi s tem direktiva o „preglednosti“ (Direktiva 89/105/EGS) (14). Člen 6 Direktive določa, da države članice, ki imajo pozitivno listo, objavijo in sporočijo Komisiji popoln seznam zdravil, ki jih vključuje njihov sistem zdravstvenega zavarovanja, skupaj s cenami, ki so jih določili pristojni državni organi. Dejansko plačane cene pa so zaščitene z zaupnimi sporazumi o nabavi, s čimer je dialog med nacionalnimi organi močno otežen. Kot izhodišče bi se lahko pri tem uporabila podatkovna baza EURIPID (15), pod pogojem, da bi bile vse države članice zavezane k obveščanju o svojih cenah. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | EESO meni, da je zelo pomembno tudi znatno izboljšanje preglednosti glede svetovne farmacevtske dobavne in proizvodne verige, da bi se preprečile morebitne težave z oskrbo in okrepila odpornost zdravstvenih sistemov. Pomembno je, da se poleg usklajenega sistema obveščanja, kakršen je že predviden v zvezi z evropsko zdravstveno unijo, ob sočasnem obveznem sodelovanju vseh ustreznih akterjev vzpostavi tudi strateško ustvarjanje zalog zdravil, ki jih SZO opredeljuje kot bistvena. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | V razmerah sedanje pandemije COVID-19 se EESO pridružuje pozivu številnih poslancev Evropskega parlamenta in ustreznih deležnikov k boljši preglednosti pri kupoprodajnih pogodbah s farmacevtskimi proizvajalci cepiv proti COVID-19. Preglednost je ključnega pomena za zaupanje državljanov EU v imunizacijo proti virusu in njihovo podporo tej imunizaciji. To ne sme veljati le za sedanje pogodbe o cepivih, temveč mora postati nov okvir za preglednost za vsa prihodnja skupna javna naročila. |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.7 | Na evropski ravni je treba izrecno krepiti in spodbujati ukrepe za skupno oddajo naročil na novo odobrenih dragih zdravil. Poleg povečanja zanesljivosti oskrbe v Evropi se lahko tako okrepi tudi pogajalski položaj v odnosu do farmacevtskih proizvajalcev, z večjim obsegom nakupa pa se doseže očitno znižanje stroškov. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO se glede spodbujanja raziskav in razvoja farmacevtskih izdelkov pridružuje kritiki številnih akterjev in zainteresiranih strani v zvezi s premajhno preglednostjo, nezadostno vključenostjo javnih zainteresiranih strani in slabim dostopom javnosti do rezultatov raziskav. |
| --- | --- |

2.8

| 2.8.1 | EESO zato poziva, naj bodo vsakršno javno financiranje raziskav ter stroški za raziskave in razvoj v prihodnje javni, da bi se lahko to upoštevalo pri vprašanjih nacionalnega oblikovanja cen in bi se lahko zagotovila resnična korist javnih naložb za javnost. Razmisliti bi bilo treba o rednem ocenjevanju spodbujanja raziskav in o poročanju Evropskemu parlamentu. Predvsem na občutljivih področjih zdravstvenega varstva je škodljivo, če se spodbujanje raziskav prilagaja samo interesom industrije. Zato morajo biti v prihodnje vsi ustrezni akterji tesno vključeni v programe raziskav Evropske komisije, da bodo ti programi resnično prilagojeni dejanskim zdravstvenim in družbenim potrebam. |
| --- | --- |

2.8.1

| 2.8.2 | V zvezi s tem je nujno določiti skupno opredelitev „neizpolnjenih zdravstvenih potreb“, ki bi se uporabljala po vsej EU, da bi se dejavnosti farmacevtskih raziskav in razvoja učinkovito usmerile tja, kjer ni ustrezne oziroma uspešne terapije. Ta merila bi se morala prilagajati potrebam pacientov in javnega zdravja. |
| --- | --- |

2.8.2

| 2.9 | EESO se hkrati v zvezi z raziskavami in razvojem na področju medicine ter kliničnimi študijami zavzema za ukrepe na ravni EU, s katerimi bi se na podlagi ustreznih kazalnikov bolje upoštevale razlike med spoloma in različen učinek zdravil v vsakodnevni medicini. Poziva tudi k večji preglednosti in večjem ozaveščanju akterjev o teh vprašanjih. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Po mnenju EESO je zelo pozitivno, da se v strategiji za zdravila izrecno poudarja vse večje tveganje za odpornost proti antimikrobikom. Poleg učinkovitih ukrepov za zmanjšanje uporabe antibiotikov morajo biti v ospredju zlasti alternativni modeli spodbud v ciklu raziskav in razvoja ter novi sistemi določanja cen. Pri tem se lahko med drugim uporabijo tudi uveljavljene spodbude, kot sta pravočasna izmenjava informacij z Evropsko agencijo za zdravila (EMA) in uvedba pristojbin za odobritev. V prihodnje bo pomembno, da se dobiček proizvajalca loči od obsega prodaje. Vzporedno s spodbujanjem novih antibiotikov bi se lahko sprejeli tudi drugi ukrepi, na primer vnaprejšnji dogovori o nabavi, da bi se proizvajalcem omogočilo več predvidljivosti. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESO v zvezi z vprašanjem odobritve in uvedbe na trg načeloma pozdravlja hitro dosegljivost inovativnih zdravil, zlasti na področjih z visoko ravnjo neizpolnjenih zdravstvenih potreb. Vendar hitre odobritve same po sebi še ne pomenijo boljše oskrbe z zdravili. Glavni cilj evropske farmacevtske politike mora biti torej enakopraven dostop do varnih, visokokakovostnih in cenovno dostopnih zdravil za vse paciente. |
| --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | EESO se zaradi hitro napredujočih tehnoloških možnosti in s tem povezane zahteve po prožnih zasnovah študij strinja z Evropsko komisijo, da morajo kot zlati standard za odobritev pred dajanjem na trg še naprej veljati naključni nadzorovani preskusi z (v najboljšem primeru) ustreznimi primerjalnimi instrumenti in končnimi točkami. Izjeme naj bodo možne le v posameznih primerih in ob ustrezni utemeljitvi. Če se ustvarjanje podatkov prenese v čas po dajanju na trg, je treba zagotoviti, da se s tem povezani stroški farmacevtskih podjetij ne preložijo na organe javnega sektorja in da morebitne preuranjene odobritve ne pomenijo tveganja za paciente. Dejstvo, da ni dovolj podatkov in so zato potrebni dodatni, je treba upoštevati pri določanju cen. |
| --- | --- |

2.11.1

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sl

1

(2)  https://ec.europa.eu/health/state/glance_sl

2

(3)  UL C 269, 23.7.2016, str. 31.

3

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-8-2017-0040_SL.pdf

4

(5)  https://www.oecd.org/health/health-systems/Addressing-Challenges-in-Access-to-Oncology-Medicines-Analytical-Report.pdf

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12510-Akcijski-nacrt-za-intelektualno-lastnino_sl

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-pillar-social-rights-booklet_en

7

(8)  https://pubs.aeaweb.org/doi/pdf/10.1257/jep.27.1.3

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:32011L0062&from=sl (UL L 174, 1.7.2011, str. 74).

9

(10)  https://www.who.int/bulletin/volumes/97/8/18-229179/en/

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:32000R0141&from=sl (UL L 18, 22.1.2000, str. 1).

11

(12)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/files/paediatrics/docs/orphan-regulation_study_final-report_en.pdf

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12767-Zdravila-za-otroke-in-redke-bolezni-posodobljena-pravila_sl

13

(14)  UL L 40, 12.2.1989, str. 8.

14

(15)  EURIPID je prostovoljna podatkovna zbirka nacionalnih organov, pristojnih za določanje cen in povračilo stroškov, ki v skladu z direktivo o preglednosti (Direktiva 89/105/EGS) vsebuje uradne kataloške cene zdravil, ki se predvsem uporabljajo pri ambulantnem zdravljenju; https://euripid.eu/about/.

15

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/59

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Čim boljše izkoriščanje inovacijskega potenciala EU – Akcijski načrt za pravice intelektualne lastnine v podporo okrevanju in odpornosti EU

(COM(2020) 760 final)

(2021/C 286/11)

| Poročevalec: | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Poročevalec:

Rudolf KOLBE

| Zaprosilo | Evropska komisija, 14. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 PDEU |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 31. 3. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 241/0/2 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 14. 1. 2021

Pravna podlaga

člen 304 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

31. 3. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

241/0/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO v celoti podpira akcijski načrt Evropske komisije za pravice intelektualne lastnine kot zelo dober in celovit pristop k posodobitvi sistema intelektualne lastnine EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO je trdno prepričan, da mora biti uvedba enotnega patentnega sistema glavna prednostna naloga, ki bo znatno povečala konkurenčnost podjetij EU. Glede na očitne težave pri izvajanju tega sistema je EESO prepričan, da mora njegov prenos v zakonodajni sistem EU postati (dolgoročni) cilj. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja pomen podpornih ukrepov za mala in srednja podjetja (MSP) na vseh področjih varstva pravic intelektualne lastnine. Poleg finančne podpore se je treba osredotočiti zlasti na povečanje strokovnega znanja in izkušenj v zvezi s pravicami intelektualne lastnine ter na prilagojene posvetovalne in svetovalne storitve. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO želi začeti razpravo o tem, kako izboljšati poznavanje pravic intelektualne lastnine in njihovega upravljanja na vseh ravneh izobraževalnih sistemov EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj uvede enotni naslov za dodatne varstvene certifikate in preuči možnost uporabe tega sistema v novih sektorjih. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO verjame, da bi uskladitev okvira za avtorske pravice in upravljanja podatkov o avtorskih pravicah spodbudila uporabo pravic intelektualne lastnine v ustvarjalnem sektorju. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva k socialnemu dialogu, v katerem bi se poleg pravnih pravil s kolektivnimi pogajanji pojasnile in opredelile poštene pravice intelektualne lastnine, da se avtorjem in proizvajalcem ponudijo spodbude v obliki priznavanja njihovih stvaritev in pravično ekonomsko nadomestilo. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da so geografske označbe pomembno orodje za povečanje konkurenčnosti lokalnih proizvajalcev, in poudarja potencial, ki bi ga imela uvedba usklajenega sistema za zaščito geografskih označb nekmetijskih proizvodov. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO priznava, da ima spodbujanje pretoka podatkov po vsej EU ekonomski potencial in da zanj obstaja javni interes, vendar opozarja na težave, ki izhajajo iz neuravnoteženih ureditev. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO pozdravlja vse ukrepe za učinkovitejši boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine in krepitev vloge Evropskega urada za boj proti goljufijam pri ukrepanju proti ponarejanju. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO se zavzema za nadaljnjo krepitev neposrednih podpornih orodij za podjetja EU, ki poslujejo v državah, ki niso članice EU, in za dosledno izvrševanje zakonov s področja intelektualne lastnine ter določb iz trgovinskih sporazumov EU, da se ta podjetja zaščitijo pred kršitvami pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Sedanja zdravstvena kriza je pokazala, kako nujen je dostop do sistemsko pomembne intelektualne lastnine v kritičnih razmerah. Pravice intelektualne lastnine ne bi smele ovirati dostopnosti in razpoložljivosti pandemičnih cepiv ali zdravljenj: učinkoviti sistemi za izdajanje prisilnih licenc so varnostna mreža za družbo, ki se je znašla v izrednih razmerah, podjetjem pa zagotavljajo pravično nadomestilo. |
| --- | --- |

1.12

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO pozdravlja akcijski načrt Evropske komisije za pravice intelektualne lastnine kot pomemben pristop k posodobitvi sistema intelektualne lastnine EU in krepitvi ogromnega inovacijskega potenciala podjetij EU, zlasti MSP in mikropodjetij. Ker se velik gospodarski pomen proizvodov intelektualne lastnine, kot so izumi, umetniške in kulturne stvaritve, blagovne znamke, programska oprema, strokovno znanje, poslovni procesi in podatki, v EU še naprej povečuje, EESO meni, da je bistvenega pomena optimiziran in lahko dostopen pravni ter politični okvir. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Številna podjetja, zlasti MSP, ki predstavljajo 99 % vseh podjetij v EU, ne izkoriščajo (vseh) priložnosti za varstvo intelektualne lastnine. Zato mora biti spodbujanje uporabe varstva intelektualne lastnine v podjetjih EU, s posebno osredotočenostjo na MSP in mikropodjetja, glavni vidik akcijskega načrta za pravice intelektualne lastnine. Potrebni so najrazličnejši ukrepi, od nujnega zmanjšanja stroškov, poenostavitve postopkov, ozaveščanja, pridobivanja znanja ter zagotavljanja prilagojenega svetovanja in podpore do posodobitve izobraževalnega sistema v zvezi s strokovnim znanjem o pravicah intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Intelektualna lastnina je ključni gospodarski dejavnik, saj industrija, povezana s tem področjem, predstavlja skoraj 45 % evropskega BDP in 30 % delovnih mest, je pa tudi bistveni element pri spopadanju z največjimi izzivi naše družbe. Kriza zaradi COVID-19 je zelo jasno pokazala, kako odvisna je EU od poklicne odličnosti ter učinkovitih pravil in orodij za intelektualno lastnino, da se zagotovi hitra uvedba kritične intelektualne lastnine. Uspeh v boju proti podnebnim spremembam bo v veliki meri odvisen tudi od hitrega razvoja in sprejetja najsodobnejših tehnologij in učinkovitih orodij za pravične pristope k izmenjavi kritičnih neopredmetenih sredstev in podatkov. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tehnološka revolucija je gonilo pravic intelektualne lastnine, vendar tudi izziv, zaradi katerega je potreben dobro uravnotežen pristop k orodjem, ki jih poganjajo inovacije. Digitalizacija in tehnologije umetne inteligence odpirajo številna vprašanja o intelektualni lastnini, ki jih je treba obravnavati, kot so preglednost, izvor podatkov in avtorske pravice, stopnja človeškega posredovanja, etična načela itd. EESO podpira stališče Evropske komisije, da sistemov umetne inteligence ne bi smeli obravnavati kot avtorjev ali izumiteljev. EESO na splošno meni, da je evropski okvir za intelektualno lastnino z uravnoteženimi spremembami in posodobitvami primeren za spopadanje z izzivi digitalizacije in umetne inteligence. Ker EU pri številu patentov za digitalne proizvode in tehnologije še vedno močno zaostaja za drugimi regijami, je treba posebno pozornost nameniti ukrepom za izboljšanje tega pomembnega trga. |
| --- | --- |

2.4

3.   Posebne ugotovitve

3.1   Varstvo intelektualne lastnine

| 3.1.1 | Enotni patentni sistem kot točka „vse na enem mestu“ za podjetja je ključnega pomena za znatno znižanje stroškov patentov, poenostavitev licenciranja, povečanje preglednosti in premagovanje ovir za dostopnost, s katerimi se soočajo MSP. Z njegovo uvedbo in začetkom delovanja Enotnega sodišča za patente se bo znatno izboljšalo varstvo intelektualne lastnine, zato morata biti to prednostni nalogi akcijskega načrta. Hkrati se bo s poenostavitvijo postopkov pospešil celoten proces in s tem povečala konkurenčnost evropskih imetnikov patentov. Sporazum o Enotnem sodišču za patente je pomembna podlaga za učinkovit, specializiran in tehnično usposobljen sistem reševanja patentnih sporov, s katerim bo mogoče doseči večjo pravno varnost, enostavnost in učinkovitost. Vendar, kot kažejo težave pri izvajanju, bi moral biti cilj prenos tega sistema v zakonodajni sistem EU. Medtem je treba nujno obravnavati dodatne zamude zaradi postopkov v državah članicah in/ali izstopa Združenega kraljestva iz sporazuma. Dejstvo, da se je delež EU pri svetovnih patentih dramatično zmanjšal s 17,4 % v letu 2009 na 11,3 % v letu 2019, prav tako jasno kaže, da so potrebni nadaljnji ukrepi. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Dodatni varstveni certifikat lahko podaljša varstvo, podeljeno s patentom za zdravilo ali fitofarmacevtsko sredstvo, za katero je potrebno ustrezno dovoljenje za promet. Zato je pomembno orodje za nadomestilo izgube učinkovitega patentnega varstva zaradi zahtevanega trajanja preskusov, kliničnih/terenskih preskušanj in regulativnih postopkov. EESO meni, da so dodatni varstveni certifikati bistveni za učinkovito spodbujanje inovacij na področju novih zdravilnih učinkovin in privabljanje centrov za raziskave in razvoj v EU, medtem ko je treba z uravnoteženimi izjemami od pravic iz dodatnega varstvenega certifikata zagotoviti cenovno dostopnost in zadostno oskrbo z zdravili. Čeprav je sistem dodatnih varstvenih certifikatov učinkovit in spodbuja inovacije, je še vedno razdrobljen in zahteva vložitev prijave v vsaki državi članici EU, v kateri se zaprosi za varstvo z dodatnim varstvenim certifikatom. S sprejetjem nove ločene uredbe EU, s katero bi vzpostavili enoten naslov za dodatne varstvene certifikate in enoten organ, ki bo deloval kot točka „vse na enem mestu“ za podeljevanje dodatnih varstvenih certifikatov za enotne patente, bi se povečala privlačnost teh certifikatov za imetnike patentov ter zagotovila boljše varstvo inovatorjev in pravna varnost za tretje osebe. EESO podpira tudi pristop, v skladu s katerim se preuči uporabnost optimiziranega sistema dodatnih varstvenih certifikatov za nove sektorje, za katere bodo proizvodi verjetno potrebovali dovoljenje za promet. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Na podlagi izkušenj z revizijo zakonodaje EU o blagovnih znamkah je EESO prepričan, da bo posodobitev zakonodaje EU o varstvu modelov uspešna. Pozitivne izkušnje z urejanjem teh vprašanj z zakonodajo EU bi morale biti spodbuda za Komisijo, da pripravi predlog nove ločene uredbe o dodatnih varstvenih certifikatih za enotne patente in enotni patentni sistem dolgoročno vključi v pravni sistem EU. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | EESO ugotavlja, da so geografske označbe edinstven in dragocen vir za proizvajalce v EU na vse bolj liberaliziranem in konkurenčnem svetovnem trgu. Sistem EU za zaščito geografskih označb ima v kmetijstvu velik gospodarski pomen. Na splošno deluje zelo dobro, vendar je treba zaščito geografskih označb še uveljaviti, na primer z usklajenim nadzornim sistemom organov in skupno opredelitvijo goljufij s hrano. Trgovinski sporazumi bi se morali osredotočiti tudi na takšne posebne zaščitne ukrepe. EESO poudarja potencial dodatnega usklajenega sistema za zaščito geografskih označb nekmetijskih proizvodov, ki so pomemben del lokalne identitete. To bi lokalnim proizvajalcem pomagalo, da bi uspešneje predstavljali svoje kakovostne proizvode, poleg tega pa bi pozitivno vplivalo na manj razvite regije. Proizvajalcem bi koristila tudi poenostavitev postopka registracije. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Sistem žlahtniteljskih pravic v Skupnosti je še en pozitiven primer usklajenega pristopa k varstvu intelektualne lastnine, ki temelji na uredbi EU. Zagotavlja lahko tudi varno osnovo za male in srednje velike žlahtnitelje ter vsebuje pomembne izjeme za kmetijstvo in žlahtnitelje. Glede na zastavljene cilje je sistem dobra podlaga, na kateri lahko žlahtnitelji učinkovito prispevajo k ciljem zelenega prehoda. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | EESO poudarja, da je varstvo avtorskih pravic, pravic do zasnove in sorodnih pravic bistveno za poklice v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, ki ustvarjajo veliko gospodarsko bogastvo in znatno prispevajo k evropski identiteti, kulturi in vrednotam, kot so arhitekturna in druga kulturna dela. Vendar osebe, dejavne v teh poklicih, pogosto nimajo dovolj strokovnega znanja ali finančnih sredstev za varstvo intelektualne lastnine in prenos inovacij v proizvode. Uskladitev okvira za avtorske pravice in upravljanja podatkov o avtorskih pravicah je pomembna, spremljati pa jo morajo dodatni podporni ukrepi. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Zaposleni, ki opravljajo ustvarjalno delo, zlasti pa ustvarjajo izume, so možni imetniki pravic. Ključno je vzpostaviti socialni dialog na evropski, nacionalni, sektorski ravni ali ravni podjetij, s katerim bi se poleg pravnih pravil na podlagi kolektivnih pogajanj pojasnile in opredelile poštene pravice intelektualne lastnine, da bi se avtorjem in proizvajalcem ponudile spodbude v obliki priznavanja njihovih stvaritev in pravično ekonomsko nadomestilo. Sporazumi o prenosu avtorskih pravic se ne bi smeli razumeti kot obveznost prenosa vseh pravic intelektualne lastnine na delodajalca brez ustreznega nadomestila. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Direktiva o biotehnologiji ponuja pomemben okvir za pravno varstvo biotehnoloških izumov. V njej so obravnavane politično in etično občutljive teme, zato je rezultat skrbnega tehtanja zelo spornih interesov. Vendar je hiter razvoj biotehnologije potreben tudi na področju zdravja ter boja proti večjim epidemijam in lakoti po svetu. Zato je pomembno, da se na teh področjih v veliki meri spodbujajo raziskave in inovacije, pa tudi, da se učinkovito razširjajo in licencirajo. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Poslovne skrivnosti so neopredmetena sredstva, ki dopolnjujejo pravice intelektualne lastnine. Pogosto se uporabljajo v ustvarjalnem procesu, ki vodi v inovacije in ustvarjanje pravic intelektualne lastnine, zato je zagotavljanje njihovega učinkovitega varstva izjemno pomembno. EESO zato meni, da je pojasnitev podlage iz Direktive (EU) 2016/943 (1) pomemben cilj. |
| --- | --- |

3.1.9

3.2   Uporaba in širjenje intelektualne lastnine s posebnim poudarkom na MSP

| 3.2.1 | EESO meni, da so prizadevanja, da bi MSP bolje izkoristila potencial, ki ga ponuja varstvo intelektualne lastnine, eden glavnih ciljev akcijskega načrta, ki vpliva na vse različne sisteme varstva intelektualne lastnine. Čeprav imajo MSP in mikropodjetja EU velik potencial za inovacije, velika večina ne more povečati vrednosti svojih neopredmetenih sredstev. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Eden od razlogov, zakaj je zgolj 9 % MSP v EU registriralo pravice intelektualne lastnine, so stroški. Stroški pridobitve patenta v EU so trenutno precej višji kot na primer v ZDA ali na Japonskem ter so za MSP in mikropodjetja ogromno finančno breme. Zato je treba za izboljšanje dostopa MSP do varstva intelektualne lastnine te stroške znižati. Hitra uvedba enotnega patentnega sistema, ki bo znatno zmanjšala stroške registracije patentov, bo prelomnica za inovativna MSP in mikropodjetja, kot so inženirska podjetja v svobodnih poklicih. EESO poudarja tudi pomen vseh različnih pristopov k finančni podpori in podpori pri razvoju strokovnega znanja za MSP, bonov urada EUIPO za intelektualno lastnino, pristopa, s katerim se MSP pomaga izkoristiti njihovo intelektualno lastnino, da bi pridobila dostop do financiranja in programa IPA4SME, ki zagotavlja do 15 000 EUR za sofinanciranje diagnostike intelektualne lastnine, ukrepov za njeno varstvo itd. Prav tako izpostavlja pomembno vlogo patentnih odvetnikov v tem podpornem sistemu. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EESO meni, da je velika težava ogromno pomanjkanje znanja o strategijah za upravljanje pravic intelektualne lastnine v podjetjih EU, zlasti v MSP ter mikropodjetjih, pa tudi drugih. Zagotavljanje lahko dostopnih splošnih in prilagojenih informacij, podpore in svetovanja za MSP ter mikropodjetja prek različnih programov in pobud, kot je evropska služba za pomoč uporabnikom pravic intelektualne lastnine, ter prek različnih kanalov in mrež, je zato zelo pomembno za reševanje tega izziva in bi ga bilo treba še razširiti. Podjetnike je treba ozaveščati o potencialu pravic intelektualne lastnine, na primer z različnimi, lahko dostopnimi programi usposabljanja. EESO predlaga, da se preučijo načini za povečanje števila usposobljenih upravljavcev pravic intelektualne lastnine v podjetjih EU. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EESO želi tudi začeti razpravo o tem, kako izboljšati poznavanje pravic intelektualne lastnine in upravljanja pravic intelektualne lastnine v izobraževalnem sistemu EU: v srednješolsko in visokošolsko izobraževanje bi bilo treba vključiti osnovno znanje in ozaveščanje o upravljanju pravic intelektualne lastnine, učni načrti ekonomskih, tehničnih in številnih drugih študijskih smeri pa bi morali obsegati poglobljeno poznavanje pravic intelektualne lastnine. Upravljanje pravic intelektualne lastnine bi moralo biti na voljo tudi kot samostojen predmet visokošolskega izobraževanja. EESO je prepričan, da lahko spodbujanje razpoložljivega strokovnega znanja poveča uporabo varstva intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Pomen spreminjanja rezultatov raziskav v inovacije je očiten, zato EESO pozdravlja vse dejavnosti, ki spodbujajo prenos znanja in boljše upravljanje intelektualne lastnine v skupnosti raziskav in inovacij. MSP in mikropodjetja so pogosto majhni partnerji v projektnih konzorcijih in v tej vlogi potrebujejo boljšo podporo, da bi pravice intelektualne lastnine pretvorili v proizvode in zavarovali svoje pravice znotraj takih konzorcijev. Na to bi se morali osredotočati podporni programi, ki nudijo prilagojeno svetovanje in podporo. |
| --- | --- |

3.2.5

3.3   Dostop do sredstev, zavarovanih z intelektualno lastnino, in njihova souporaba

| 3.3.1 | Trenutna zdravstvena kriza je pokazala, kako nujen je dostop do sistemsko pomembne intelektualne lastnine v kritičnih razmerah. Pravice intelektualne lastnine ne smejo ovirati dostopnosti in razpoložljivosti pandemičnih cepiv ali zdravljenj. Učinek raziskav, ki se izvajajo z evropskimi javnimi sredstvi, bi bilo treba čim bolj povečati s souporabo pridobljenega znanja in intelektualne lastnine. Po drugi strani pa so učinkoviti sistemi za izdajanje prisilnih licenc varnostna mreža za družbo v izrednih razmerah. Postopki v okviru teh sistemov morajo temeljiti na skrbnem tehtanju različnih interesov, pri čemer je treba zagotoviti, da so hitri in usklajeni na evropski ravni, da bi se čim učinkoviteje odzvali na zahteve javnozdravstvenega varstva. V zvezi s tem želi EESO poudariti tudi pomen Uredbe (ES) št. 816/2006 o prisilnih licencah za patente, ki so povezani s proizvodnjo farmacevtskih izdelkov za izvoz v države s težavami v javnem zdravju (2). |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Izboljšanje preglednosti lastništva in upravljanja intelektualne lastnine je osnovni pogoj za lažje licenciranje in distribucijo intelektualne lastnine. V zvezi s tem želi EESO opozoriti na potrebo po hitri uvedbi enotnega patentnega sistema in na nujno izboljšanje infrastrukture avtorskih pravic v smislu informacij o imetnikih pravic, pogojih in možnostih licenciranja, tudi v zvezi s tehnologijo blokovne verige. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Ker je standardizacija proces s številnimi interesi različnih deležnikov, so za standardne patente potrebni posebno visoka raven preglednosti in pravična pravila glede licenciranja. EESO zato podpira pristope za oblikovanje neodvisnega sistema preverjanja pomembnosti, ki ga bodo opravile tretje osebe, ter ukrepe za zmanjšanje števila kršitev in trenj. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | EESO priznava gospodarski potencial spodbujanja izmenjave podatkov in pretoka podatkov po vsej EU v vseh sektorjih, vendar poudarja, da mora omogočanje pretoka in široke uporabe podatkov temeljiti na uravnoteženem pristopu, ki zagotavlja zasebnost, varnost, etične standarde in legitimne interese varstva intelektualne lastnine. Za to je treba poskrbeti pri reviziji direktive o bazah podatkov leta 2021 (3). |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Kršitve pravic intelektualne lastnine

| 3.4.1 | Učinkovito izvrševanje in pravna sredstva so glavno merilo za uspešen sistem varstva intelektualne lastnine in jih je zato treba bistveno okrepiti. EESO poudarja, da bo uvedba Enotnega sodišča za patente zelo spodbudila uveljavljanje patentnih pravic in da je treba s praktičnimi in/ali pravnimi ukrepi znatno okrepiti tudi uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v drugih sistemih pravic intelektualne lastnine (npr. pri zavarovanjih). Zlasti MSP in mikropodjetja pogosto nimajo sredstev za uveljavljanje svojih pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Digitalizacija je privedla do novih oblik kršitev pravic intelektualne lastnine, kot so kibernetska kraja poslovnih skrivnosti, nezakonito pretakanje itd. EESO pozdravlja zavezujoče predpise, kot je akt o digitalnih storitvah (4), ki zagotavljajo boljši pravni okvir. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Ponarejanje in piratstvo povzročata ogromne izgube pri prodaji v EU, hkrati pa ogrožata zdravje, varnost in zaščito potrošnikov. EESO pozdravlja sodelovanje vseh deležnikov, uvedbo nabora orodij EU in krepitev vloge Evropskega urada za boj proti goljufijam v boju proti ponarejanju. |
| --- | --- |

3.4.3

3.5   Pošteno ravnanje na svetovni ravni

| 3.5.1 | EU v svetovni konkurenci na področju pravic intelektualne lastnine ne zaseda vodilnega položaja. Pri patentnih prijavah je Azija leta 2019 povečala svoj delež vseh svetovnih prijav patentov na 65 %, medtem ko se je delež EU s 17,4 % v letu 2009 močno zmanjšal, in sicer na 11,3 %. Zato je izjemno pomembno, da se okrepi položaj EU. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine je dodaten izziv za podjetja EU, ki poslujejo v državah, ki niso članice EU. Zato EESO spodbuja vse ukrepe Komisije za izboljšanje tega stanja. Pogajanja o poglavjih intelektualne lastnine z visoko ravnjo varstva v sporazumih o prosti trgovini in dialogih o vprašanjih intelektualne lastnine s trgovinskimi partnerji so pomembni dolgoročni pristopi, kar velja tudi za sodelovanje v svetovnih organizacijah, kot sta Svetovna organizacija za intelektualno lastnino in STO, ter sodelovanje v svetovnih sporazumih o intelektualni lastnini. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | EESO poudarja pomen orodij neposredne podpore, ki podjetjem EU, ki poslujejo v državah, ki niso članice EU, zagotavljajo informacije, kot so pregled tujih naložb, seznam za ponarejanje in piratstvo ter poročilo o tretjih državah. Ukrepi, kot so službe za pomoč in svetovanje MSP glede intelektualne lastnine za podporo MSP in mikropodjetjem, so še posebej pomembni in bi jih bilo treba razvijati naprej. |
| --- | --- |

3.5.3

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL L 157, 15.6.2016, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 9.6.2006, str. 1.

2

(3)  UL L 77, 27.3.1996, str. 20.

3

(4)  COM (2020) 825 final.

4

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/64

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih)

(COM(2020) 842 final – 2020/0374 (COD))

(2021/C 286/12)

| Poročevalka: | Emilie PROUZET |
| --- | --- |

Poročevalka:

Emilie PROUZET

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 10. 2. 2021
  Evropski parlament, 8. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 31. 3. 2021 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 179/9/16 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 10. 2. 2021

Evropski parlament, 8. 2. 2021

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

31. 3. 2021

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

179/9/16

1.   Sklepi in priporočila na visoki ravni

| 1.1 | V zadnjih desetih letih so se pojavila vprašanja in potrebe v zvezi s pravili konkurence in notranjega trga, ki so se med krizo zaradi COVID-19 nedvomno še poglobili. EESO pozdravlja predlog uredbe o aktu o digitalnih trgih, katerega namen je preprečiti, da bi vratarji podjetjem in potrošnikom nalagali nepoštene pogoje, ter zagotoviti dostopnost pomembnih digitalnih storitev. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Spletne platforme so vsesplošen pojav, ki s spreminjanjem načina potrošnje in zagotavljanja proizvodov in storitev, pa tudi načina, kako delamo in zaposlujemo ljudi, predstavlja izziv za tradicionalne akterje. V zvezi s tem EESO pozdravlja celostni pristop Evropske komisije k obravnavi vseh vidikov tega ekosistema. Pri tem bo posebej pozoren na obdavčitev, upravljanje podatkov in delovne pogoje. V zvezi s slednjimi pozdravlja posvetovanje Evropske komisije o izboljšanju delovnih pogojev platformnih delavcev in z zanimanjem pričakuje zakonodajno pobudo, načrtovano za konec leta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Glavni cilj ostaja doseganje enakih konkurenčnih pogojev za različne udeležence na digitalnih trgih. Evropa potrebuje pravično in tekmovalno okolje spletnih platform za boljše delovanje notranjega trga. EESO meni, da bosta akt o digitalnih trgih in akt o digitalnih storitvah (1) skupaj tvorila temelj okvira, ki ga je treba skozi leta izpopolniti in uporabljati v skladu z drugimi glavnimi digitalnimi politikami, kot so uredba o zasebnosti v elektronskih komunikacijah, splošna uredba o varstvu podatkov, uredba o odnosih med platformami in podjetji ter uskladitev pravil o konkurenci z digitalno dobo. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ohranjanje poštenega in inovacijam prijaznega poslovnega okolja ob hkratnem varstvu končnih uporabnikov ostaja temeljnega pomena. Osnutek akta o digitalnih trgih je odgovor na digitalno dobo, ki se hitro razvija, saj na eni strani zagotavlja kratke roke in postopke, ki se lahko hitro posodobijo, na drugi strani pa pravno varnost in pravico do obrambe. Kljub temu EESO meni, da je treba člen 16 o preiskavah trga v zvezi z neizpolnjevanjem obveznosti okrepiti tako z vidika časovnega zamika (čakanje na tri sklepe o neizpolnjevanju obveznosti v petih letih bi povzročilo preveliko škodo) kot sankcij. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komisija z osredotočenjem na določene storitve, ne glede na kraj sedeža ponudnika storitve ali zakonodajo, ki se uporablja za zagotavljanje storitve, učinkovito obravnava vprašanje enakih konkurenčnih pogojev za evropske in svetovne spletne ponudnike. EESO meni, da je usmerjenost na storitev in ne na ponudnika dobra rešitev za težave, ki se pojavljajo pri poskusu nadzora tako različnih digitalnih akterjev. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Za razliko od akta o digitalnih storitvah akt o digitalnih trgih od imenovanih vratarjev platform neposredno ne zahteva, da imenujejo zakonitega zastopnika v Evropski uniji, čeprav sta v zvezi s postopki ocenjevanja in preiskav, opisanimi v nadaljevanju, potrebna dialog in usklajevanje med ponudniki jedrnih platformnih storitev in Komisijo. EESO priporoča vključitev sklicevanja na člena 10 in 11 akta o digitalnih storitvah, da bi zagotovili, da bi vsi vratarji določili zakonitega zastopnika v Evropski uniji. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Po mnenju EESO je ena od glavnih prednostnih nalog tudi preprečiti, da bi porast nacionalnih predpisov povzročil še večjo razdrobljenost notranjega trga. EESO meni, da je ukrepanje na ravni EU izjemno pomembno, in v celoti podpira člen 1(5) in (7). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Hkrati se EESO strinja s tem, da akt o digitalnih trgih državam članicam dopušča, da tesno sodelujejo s Komisijo (na podlagi sklepa, sprejetega v skladu s členom 3(6), na podlagi člena 33 ali vzporedno, na podlagi pravil o konkurenci). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Za primere, kjer odgovornost istočasno izhaja iz kršitve akta o digitalnih trgih in kršitve pravil iz členov 101 in 102 PDEU, se razume, da se ta dva sklopa pravil lahko uporabljata hkrati. V aktu o digitalnih trgih bi bilo zaradi pravne varnosti in učinkovitosti zato treba pojasniti postopke izvajanja in usklajevanja (člen 1(6)). |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO meni, da je potrebna podrobna razprava o razlogih za drugačen pristop k določanju novih obveznosti v skladu s členom 10 in posledicah takšnega pristopa ter glede razširitve praks v skladu s členom 17. Obenem je prepričan, da bi bilo treba določiti specifične izjemne okoliščine v zvezi s šestimi parametri, ki se uporabljajo za imenovanje vratarjev (člen 3(6)). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Zato meni, da bi morale biti opredelitve „jedrnih storitev“, „končnih uporabnikov“ in „poslovnih uporabnikov“ veliko bolj natančne. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO meni, da je treba pojasniti, da so prakse iz členov 5 in 6 prepovedane. Vendar je treba člen 6 o praksah izvajati posebej v okviru rednega dialoga med Komisijo in vratarji. |
| --- | --- |

1.12

2.   Ugotovitve glede področja uporabe in imenovanja

| 2.1 | EESO meni, da je področje uporabe storitev zelo široko, čeprav je ključnega pomena. Dejansko le prakse, ki so neposredno povezane s temi jedrnimi platformnimi storitvami, spadajo v področje uporabe in le zanje veljajo obveznosti. EESO podpira pravno varnost, ki jo zagotavlja revizija uredbe z vsako spremembo področja uporabe storitev. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO ugotavlja, da se pomisleki v zvezi z delovanjem trga jedrnih storitev ne nanašajo samo na končne uporabnike (glej storitve (f), (g) in (h)), in se sprašuje, ali je bil zadostno ocenjen učinek akta o digitalnih trgih na jedrne storitve med podjetji, zlasti ekosistem oglaševanja (trg oglasov). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Če se predlaga jedrna storitev, je nato mogoče oceniti, ali ima kateri od ponudnikov te storitve lastnosti, ki kumulativno izpolnjujejo merila, na podlagi katerih se ponudnik lahko šteje za vratarja te določene storitve. EESO ta kumulativen pristop podpira. |
| --- | --- |

2.3

2.4   Posebne ugotovitve v zvezi s kvantitativno oceno – domnevni vratarji

| 2.4.1 | EESO ugotavlja, da se prva mejna vrednost nanaša na skupni promet podjetja, ki ima v lasti platformo, vključno z vsemi poslovnimi področji, ki niso poslovni modeli platforme ali spletne dejavnosti, in ne na promet storitve. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | EESO podpira mejno vrednost glede finančnih podatkov, zlasti način, kako so zajeti podatki o kapitalizaciji, da se odraža zmožnost platform za monetizacijo njihovih uporabnikov in njihova finančna zmogljivost (vključno z zmožnostjo, da si olajšajo dostop do finančnega trga). |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Glede druge mejne vrednosti EESO priznava ustreznost meril v zvezi s številom uporabnikov (za določeno jedrno platformno storitev, ki se analizira). |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | V osnutku je opredelitev končnega uporabnika (člen 2(16)) podobna opredelitvi potrošnika in kot običajno izključuje poslovne uporabnike. V členu 3(2)(b) je opredeljen pojem končnih uporabnikov v smislu trajanja (meseci) in pomena (aktivnost). EESO meni, da bi morala biti opredelitev končnih uporabnikov natančna (tj. uporabniki, ki prehajajo skozi spletno mesto, ga obiskujejo ali uporabljajo enkrat mesečno). Enako velja za poslovne uporabnike. Zaradi pravne varnosti EESO priporoča, naj se v osnutku uredbe pojma „končni uporabniki“ in „poslovni uporabniki“ pojasnita ali vsaj opredelita. |
| --- | --- |

2.4.4

2.5   Posebne ugotovitve v zvezi s kvalitativno oceno – ocenjeni vratarji

| 2.5.1 | Če vse mejne vrednosti niso kumulativno dosežene, lahko Komisija izvede tržno preiskavo, kar lahko zahteva tudi država članica (člen 15). Komisija pri tem uporabi šest drugih parametrov za določitev, ali platforma izpolnjuje tri ključna merila (člen 3(6)). |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Kvalitativna ocena notranjega trga, ki jo je uvedla Evropska komisija, odraža več parametrov, ki so pomembni v konkurenčnem pravu in ekonomiji. Kljub temu pa zaradi pomanjkanja predhodnih podobnih primerov (za pridobitev statusa vratarja ni treba opredeliti zadevnega trga ali predložiti dokaza o prevladujočem položaju) ni jasno/preizkušeno, koliko bo značilnosti/parametrov in kakšna bo njihova učinkovitost. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Če je cilj obravnava primerov, podobnih tistim, ki so opredeljeni v kvantitativni oceni, vendar ne presegajo mejnih vrednosti, je po mnenju EESO ocenjevalni mehanizem glede podrobnosti zelo omejen. Na prvi pogled se zdi, da je mogoča zelo široka razlaga teh parametrov za uporabo pri večjem številu ponudnikov, saj je znano, da se številni poslovni modeli v gospodarstvu razvijajo s pomočjo digitalne preobrazbe in novih poslovnih modelov ter z njimi eksperimentirajo. |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | Ker teh šest parametrov omogoča imenovanje vratarjev, EESO meni, da bi bilo treba opredeliti njihove specifične izjemne okoliščine. |
| --- | --- |

2.5.4

3.   Ugotovitve o navedenih praksah

| 3.1 | EESO meni, da je treba za razumevanje seznamov praks iz osnutka akta o digitalnih trgih ponovno preučiti delo Komisije: prakse, opredeljene v zadnjih letih, prakse, ki so že zajete v novi uredbi o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev, in prakse, ki bi jih lahko zajeli s prilagoditvijo konkurenčnega prava digitalnemu ekosistemu. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO meni, da bi bilo treba pojasniti področje uporabe praks, zlasti če ga Komisija lahko razširi. Zdi se, da so številne prakse iz člena 5 del jedrne storitve platforme, medtem ko se člen 6 nanaša na uporabo tovrstnih jedrnih platformnih storitev za uporabo tržnih rezultatov in vplivanje nanje. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO se zavzema za razvoj zanesljivega sistema certificiranja na podlagi postopkov preizkušanja, ki bo podjetjem omogočil, da potrdijo zanesljivost in varnost svojih sistemov umetne inteligence. Preglednost, zlasti sistemov razvrščanja, sledljivost in razložljivost postopka algoritemskega odločanja so tehnični izziv, ki potrebuje podporo instrumentov EU, kot je program Obzorje Evropa (2). |
| --- | --- |

3.3

3.4   Posebne ugotovitve glede nepoštenih praks na podlagi podatkov

| 3.4.1 | EESO se strinja, da je treba z omembo prakse v členu 5(a) še izboljšati izvajanje splošne uredbe o varstvu podatkov (GDPR). Prav tako spodbuja Komisijo, naj v luči tehnološkega razvoja redno pregleduje splošno uredbo o varstvu podatkov in druge tovrstne uredbe (3). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | V zvezi z učinkovito prenosljivostjo podatkov (člen 6(h)) EESO poudarja, da se v okviru uredbe o prostem pretoku podatkov v sektorju storitev v oblaku razvija kodeks ravnanja, da bi se zagotovila preglednost pogodbenih in tehničnih pogojev za prenehanje pogodb in prenos podatkov med ponudniki storitev v oblaku ali nazaj v hrambo v lastnih prostorih. Učinkovitost kodeksa pri spodbujanju prenosljivosti na trgu računalništva v oblaku bo kmalu ocenjena. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Posebne ugotovitve glede nepoštenega dajanja prednosti sebi

| 3.5.1 | Akt o digitalnih trgih določa obveznost, da se vratar vzdrži ugodnejše obravnave tudi v zvezi s „kater[o] koli tretj[o] oseb[o], ki pripada istemu podjetju“. Vendar se to dodatno pojasnilo ne ponovi v drugih določbah, čeprav bi se lahko vratar omejitvam, predvidenim v teh določbah, izognil tako, da bi zadevne podatke zagotovil tretji osebi. Primer je lahko člen 5(a) ali člen 6(1)(a), kjer prenos podatkov tretji osebi (ne glede na to, ali pripada istemu podjetju ali ne) ni prepovedan. Čeprav je v členu 11 predvidena rešitev, je po mnenju EESO pomanjkljiva. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Na podlagi paritetne klavzule v členu 5(b) bo vratarjem zdaj prepovedano, da bi poslovnim uporabnikom preprečevali ponujanje enakih proizvodov ali storitev preko drugih spletnih posredniških storitev ali iskalnikov pod pogoji, ki se razlikujejo od pogojev, ponujenih preko platforme vratarja. EESO meni, da je besedna zveza „[...] po cenah ali pod pogoji, ki se razlikujejo [...]“ ohlapna in lahko poleg cene zajema tudi druga merila, ki bi jih bilo morda treba natančneje opredeliti. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Posebne ugotovitve glede nepoštenih pogojev dostopa

| 3.6.1 | V zvezi s prakso iz člena 5(d) EESO ugotavlja, da uredba P2B že vsebuje določbe, ki poslovnim uporabnikom zagotavljajo dostop do pritožb in preglednost v zvezi z obravnavanjem pritožb, zato dvomi v relevantnost te prakse. EESO se sprašuje, zakaj končni uporabniki niso zajeti. |
| --- | --- |

3.6.1

4.   Ugotovitve glede pooblastil za preiskovanje, izvrševanje in spremljanje

| 4.1 | Za namene člena 3(6) bi bilo treba več pozornosti nameniti vključitvi organov zadevnih držav članic v odločanje. Menimo, da bi organi države članice morali imeti pravico, da Komisiji predložijo zahtevo za izdajo odločitve v skladu z odstavkom 6, Komisija pa bi morala biti zavezana, da zahtevo obravnava in po potrebi zadevni državi članici dovoli, da v obdobju do odločitve Komisije sprejme predhodne ukrepe. Pri sprejemanju te odločitve bi morala Komisija zaprositi tudi za mnenje vseh držav članic, v katerih deluje morebitni vratar. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Osnutek uredbe združuje samoocenjevanje, ki ga izvede platforma, in oceno pristojnega organa – Evropske komisije. Vendar to oceno najprej izvede ponudnik jedrnih platformnih storitev, ki mora v treh mesecih po tem, ko so bile te mejne vrednosti dosežene (člen 3(3)), o tem obvestiti Komisijo. EESO je seznanjen z zahtevo, da platforme na podlagi postopka iz akta o digitalnih trgih nosijo odgovornost, in jo podpira. Ugotavlja tudi, da se v osnutku spoštuje pravica do obrambe in pritožbe ter upošteva hitrost digitalnega poslovanja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO podpira ukrepe iz akta o digitalnih trgih, ki Komisiji omogočajo, da ocenjuje in spremlja rast platform vratarjev, kot so združitve, ki presegajo mejne vrednosti iz Uredbe (ES) št. 139/2004 (4). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO poleg tega podpira oceno Komisije o tem, ali sedanja ureditev EU dopušča ustrezno zajetje pomembnih prevzemov subjektov z nizkim prometom, ki bi lahko vplivali na konkurenco na notranjem trgu EU (5). Ena od možnosti bi lahko bil predlog komisarke Vestager, da Komisija začne sprejemati napotitve nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, v zvezi z združitvami, ne glede na to, ali so ti organi pristojni za pregled zadeve (6). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Za čim večjo učinkovitost je treba ustanoviti tudi načrtovani svetovalni odbor za digitalne trge, ki bo deloval vzporedno z Evropsko komisijo. EESO ocenjuje, da je člen 32 v zvezi s tem zelo nejasen, in meni, da bi moral biti odbor zadolžen za stalni nadzor in spremljanje. Predlaga tudi razmislek o tem, ali bi odbor lahko prejemal pritožbe združenj potrošnikov in socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO meni, da bi bilo treba prisluhniti organizacijam, ki se ukvarjajo s poslovnimi interesi, združenjem varstva potrošnikov in sindikatom, ter upoštevati njihova stališča, saj bodo morda vključeni v obravnavanje zadev v zvezi s konkurenco. Člen 20 akta o digitalnih trgih pooblašča Komisijo, da opravi razgovore in sprejema izjave. EESO predlaga, da se v tem členu jasno navedeta vključitev teh akterjev in njihova pravica, da se jih zasliši. |
| --- | --- |

4.6

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mnenje EESO o aktu o digitalnih storitvah (glej stran XX tega Uradnega lista).

1

(2)  UL C 47, 11.2.2020, str. 64.

2

(3)  UL C 47, 11.2.2020, str. 64.

3

(4)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

4

(5)  https://one.oecd.org/document/DAF/COMP/WD(2020)24/en/pdf

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019-2024/vestager/announcements/future-eu-merger-control_en

6

---

PRILOGA

Naslednje besedilo iz mnenja strokovne skupine je bilo med razpravo zavrnjeno zaradi amandmaja, ki ga je sprejela skupščina. Za ohranitev tega besedila in proti amandmaju pa je bila več kot četrtina oddanih glasov.

| „2.3 | Če se predlaga jedrna storitev, je nato mogoče oceniti, ali ima kateri od ponudnikov te storitve lastnosti, ki kumulativno izpolnjujejo merila, na podlagi katerih se ponudnik lahko šteje za vratarja te določene storitve. EESO ne verjame, da ta kumulativen pristop dejansko zajema vratarje, zato predlaga uvedbo le enega merila, po možnosti števila uporabnikov, kar bi bilo usklajeno z aktom o digitalnih storitvah. Prav tako ga skrbi, da bi bil postopek za določitev vratarjev dolgotrajen, zato priporoča hitrejši postopek.“ |
| --- | --- |

„2.3

Če se predlaga jedrna storitev, je nato mogoče oceniti, ali ima kateri od ponudnikov te storitve lastnosti, ki kumulativno izpolnjujejo merila, na podlagi katerih se ponudnik lahko šteje za vratarja te določene storitve. EESO ne verjame, da ta kumulativen pristop dejansko zajema vratarje, zato predlaga uvedbo le enega merila, po možnosti števila uporabnikov, kar bi bilo usklajeno z aktom o digitalnih storitvah. Prav tako ga skrbi, da bi bil postopek za določitev vratarjev dolgotrajen, zato priporoča hitrejši postopek.“

Rezultat glasovanja:

| Za: | 98 |
| --- | --- |
| Proti: | 83 |
| Vzdržani: | 20 |

Za:

98

Proti:

83

Vzdržani:

20

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/70 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/70

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES

(COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD))

(2021/C 286/13)

| Poročevalec: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Poročevalec:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 11. 2. 2021
  Evropski parlament, 8. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 31. 3. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 235/3/5 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 11. 2. 2021

Evropski parlament, 8. 2. 2021

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

31. 3. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

235/3/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah), predstavljen v času novih in inovativnih storitev informacijske družbe (digitalnih storitev), ki spreminjajo vsakdanje življenje državljanov EU ter vplivajo na njihove načine komuniciranja, povezovanja, potrošnje in poslovanja ter jih preobražajo. Te storitve pomembno prispevajo k družbeni in gospodarski preobrazbi v EU in po svetu, kriza zaradi COVID-19 pa je pokazala, kako pomembno vlogo imajo pri oblikovanju boljše družbe. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO podpira prizadevanja Komisije, ki želi preprečiti, da bi prišlo do razdrobljenosti trga zaradi porasta nacionalnih pravil in predpisov, ki bi lahko ogrozili sistem in preprečili, da bi močan enotni trg koristil vsem evropskim podjetjem. Zato EESO poziva, naj se jasno poudari izčrpnost akta o digitalnih storitvah, in meni, da je to priložnost za določitev svetovnih standardov za digitalne trge, ki lahko Evropo usmerjajo na poti v to novo obdobje, ter zagotovitev visoke ravni varstva in zaščite potrošnikov na spletu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO se zaveda, da bo razprava o aktu o digitalnih storitvah trajala nekaj časa in da bo treba dolgoročno sprejeti kompromise. Kljub temu poziva Komisijo in države članice, naj določijo razumen časovni razpored za organizacijo razprave in vključujočega javnega posvetovanja ter izvajanje uredbe in strategije. V ta proces je treba nujno vključiti socialne partnerje in organizacije civilne družbe, da bi vsem deležnikom zagotovili enake konkurenčne pogoje, ne glede na to, ali imajo sedež v Evropski uniji. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni tudi, da je treba glede na pomembnost digitalnih tehnologij prednostno določiti nova pravila in predpise za premagovanje težav in izzivov, povezanih s temi tehnologijami. Nova oblika gospodarstva terja nove pristope. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO pozdravlja ukrepe za izboljšanje preglednosti priporočilnih sistemov in oglaševanja, vendar meni, da priporočilnih sistemov ne bi smeli demonizirati, temveč bi morali zagotoviti, da se potrošnikom prikažejo le oglasi, ki jih želijo. V predpisih bi bilo torej treba poudariti avtonomijo posameznika. V zvezi s tem EESO meni, da bi morala člena 29 in 30 uredbe zato zagotavljati ustrezno ravnovesje. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO ugotavlja številne pomanjkljivosti v zvezi z načelom države izvora in poziva k skrbni preučitvi alternativnih metod, kot je načelo namembne države, zlasti pri vprašanjih s področij obdavčenja, dela in potrošnikov, razen če na ravni EU obstajajo strožji predpisi S tem bi poskrbeli za pošteno konkurenco in najvišjo možno raven zaščite potrošnikov. Treba bi bilo zagotoviti, da se za platformne delavce uporabljajo iste delovnopravne določbe kot veljajo v državi, kjer se opravlja storitev, saj so slabi delovni pogoji za zaposlene postali velik problem pri zagotavljanju poštene konkurence. Splošni cilj je uveljaviti in okrepiti notranji trg z zagotovitvijo enakih konkurenčnih pogojev za vse akterje. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Obveznosti glede preglednosti ne bi smele preprečevati tehnološkega napredka, zlasti na področju umetne inteligence in računalništva. Tehnologije umetne inteligence, ki delujejo po modelu črne škatle, sicer prinašajo tveganja, lahko pa prinesejo tudi velike koristi. EESO poudarja, da mora biti zakonodaja izpopolnjena in – ob upoštevanju najvišje možne ravni varstva potrošnikov in delavcev – ne sme omejevati tehničnega napredka. Zavzema se za razvoj primernega okvira, ki bo podjetjem omogočil, da jamčijo poštenost, zanesljivost in varnost svojih sistemov umetne inteligence. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Izjema od odgovornosti za storitve gostovanja bi se morala prenehati uporabljati le v primeru vsebine, ki je nedvomno nezakonita ali je bila kot nezakonita opredeljena v odločbi sodišča. EESO priporoča vzpostavitev pozitivne ureditve odgovornosti za spletne tržnice, ki bi se uporabljala v določenih okoliščinah. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Uporabljene opredelitve bi bilo treba poenostaviti in čim bolj uskladiti s povezanimi pravnimi besedili, kot so akt o digitalnih trgih, direktiva o avtorskih pravicah na enotnem digitalnem trgu ter uredba o odnosih med platformami in podjetji. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Akt o digitalnih storitvah je del širšega regulativnega pristopa k platformnemu gospodarstvu, ki mora obravnavati tudi obdavčitev, pravice delavcev (vključno s socialno zaščito, zdravjem in varnostjo pri delu ter pravico do organiziranja in kolektivnih pogajanj), porazdelitev bogastva, trajnostnost in varnost proizvodov. EESO opozarja na zelo obsežno nalogo ustrezne uskladitve z vsemi pomembnimi instrumenti in pobudami, zlasti na področju intelektualne lastnine, telekomunikacij, podatkov in zasebnosti, odgovornosti za proizvode, varnosti proizvodov, avdiovizualnega sektorja in seveda direktive o elektronskem poslovanju. Potreben je ustrezen pregled tega, kako bi bilo mogoče vključiti navedene različne vidike, ki vplivajo na akt o digitalnih storitvah. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO bo še naprej posebej pozorno spremljal obdavčenje, upravljanje podatkov, zaposlitveni status, delovne pogoje in varstvo potrošnikov, saj so pomembni dejavniki sedanje, včasih nepoštene konkurence v digitalnem gospodarstvu. Odbor poudarja, da je te izzive treba obravnavati v okviru ciljev trajnostnega razvoja, digitalne agende, Listine EU o temeljnih pravicah in evropskega stebra socialnih pravic. |
| --- | --- |

1.11

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Digitalne tehnologije so v našem vsakodnevnem življenju lahko izredno pomembne. Zelo lahko koristijo družbi in gospodarstvu, poleg tega je danes splošno priznano, da so bistvenega pomena za način delovanja trga in povezovanja med ljudmi, s čimer zagotavljajo dejanske koristi širši skupnosti. Vendar pa so digitalne storitve prinesle tudi pomembne izzive za posameznike, družbo in trg. Pravičnejša Evropa je odvisna od ustrezne ureditve digitalnega sektorja, ustrezne porazdelitve teh koristi in primerne zaščite vseh udeležencev na trgu (državljanov, potrošnikov, delavcev in podjetij, ne glede na njihovo velikost). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Odziv Komisije na več dokumentov, razvoj sodne prakse in pozive – ki po eni strani zahtevajo ambiciozne reforme obstoječega pravnega okvira EU o elektronskem poslovanju, ob ohranjanju temeljnih načel ureditve odgovornosti iz navedenega okvira, prepovedi splošnega nadzora in klavzule o notranjem trgu, po drugi strani pa posodobljen, pravičnejši in konkurenčni digitalni trg – je osredotočen na dve glavni področji: akt o digitalnih storitvah in akt o digitalnih trgih. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU mora z aktom o digitalnih storitvah zagotoviti visoko raven varstva evropskih potrošnikov za več vidikov digitalnega gospodarstva, zlasti na spletnih digitalnih platformah. Med najpomembnejšimi in najbolj spornimi vidiki tega predloga sta boj proti nezakonitim vsebinam in izboljšanje preglednosti oglaševanja, usmerjenega na širšo javnost. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komisija se v aktu o digitalnih trgih osredotoča na način delovanja evropskega digitalnega trga ter si prizadeva, da bi bil ta trg z vzpostavitvijo enakih konkurenčnih pogojev za vse udeležence bolj uravnotežen, konkurenčnejši in bolj inovativen ter da bi ljudem zagotavljal številnejše in boljše storitve. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO zato pozdravlja prizadevanja Komisije za nadaljnjo regulacijo digitalnega gospodarstva ter njegovo zanesljivost za družbo in gospodarstvo. Državljani, delavci in gospodarski subjekti, zlasti mala in srednja podjetja ter ranljivi posamezniki, pri svojih interakcijah z digitalnimi platformami potrebujejo zaščito, poleg tega je treba zagotoviti varnost vseh operacij, in sicer v smislu vsebine, ekonomskih transakcij in tudi pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Pravila EU o kibernetskem prostoru postajajo vse bolj zapletena in razdrobljena, zato bi bilo treba izboljšati njihovo berljivost in skladnost. Preveč zapletena pravila lahko škodijo tako podjetjem kot državljanom, saj ovirajo inovacije, povečujejo stroške in ljudem otežujejo uveljavljanje pravic. EESO zato pozdravlja namero Komisije, da bo uskladila in poenostavila postopkovne vidike pravil izvrševanja znotraj držav članic, ter pozdravlja izbiro pravnega instrumenta, ki se neposredno uporablja. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO poudarja, da bi moral biti akt o digitalnih storitvah v skladu s potencialnim pravnim okvirom o drugih pomembnih vprašanjih, povezanih s platformnim gospodarstvom, kot so pravice delavcev (vključno s socialno zaščito, zdravjem in varnostjo pri delu ter pravico do organiziranja in kolektivnih pogajanj) (1), obdavčitev, porazdelitev bogastva in trajnostnost, ter poudarja, da je treba te izzive obravnavati na evropski ravni in v skladu s cilji trajnostnega razvoja, Evropsko digitalno agendo, Listino EU o temeljnih pravicah in evropskim stebrom socialnih pravic. Pri prihodnjih pobudah Komisije bo Evropski ekonomsko-socialni odbor še posebej pozoren na vprašanja v zvezi z obdavčenjem, upravljanjem podatkov, zaposlitvenim statusom, delovnimi pogoji in varstvom potrošnikov, saj so pomembni dejavniki sedanje, včasih nepoštene konkurence v digitalnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ureditev kibernetskega prostora bi morala biti čim primernejša za prihodnost in tehnološko čim bolj nevtralna. To bo zagotovilo jasnost in tržne priložnosti za vse, s poudarkom na zaščiti in varnosti potrošnikov. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Pomembno je, da Komisija na področju obdavčitve digitalnega gospodarstva predstavi pobude v okviru mednarodnih razprav, v katerih zagovarja načela, kot so pravičnost in preglednost, porazdelitev bogastva in trajnostnost, ter poudari potrebo po obravnavanju teh vprašanj na evropski ravni in v skladu s cilji trajnostnega razvoja, digitalno strategijo, Listino EU o temeljnih pravicah in evropskim stebrom socialnih pravic. |
| --- | --- |

2.9

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | Boljša in učinkovitejša ureditev, s katero bi med drugim preprečili nepošteno konkurenco, je v tej novi obliki gospodarstva ena od glavnih tem. EESO se strinja s Komisijo, ki je prepričana, da je treba pri regulaciji trga, na katerem uporaba dosedanjih orodij in običajno poslovanje nista več mogoča, uporabiti nova sredstva in pristope. Dejstvo je, da običajni regulativni okvir za konkurenco ne zadošča za učinkovito spoprijemanje z izzivi in težavami, ki jih povzročajo velike tehnološke družbe. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO poziva k sprejetju jasnejših pravil, na primer pravil, ki jih je pripravljena proučiti Komisija, na podlagi poenostavljenega regulativnega okvira za notranji trg v digitalnem svetu, ki bi temeljil na hitrih postopkih. EU mora posodobiti svoj nabor regulativnih orodij, da bo učinkovito obravnavala ne le vprašanja glede platform, ki delujejo kot vratarji, temveč tudi digitalne trge. Nova oblika gospodarstva zahteva drugačne ukrepe, zato EESO tudi pozdravlja pobudo o aktu o digitalnih trgih (2). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Da bi zaščitili podjetja, pa tudi delavce, potrošnike in državljane, je treba digitalno suverenost Evrope upoštevati pri vsakem urejanju s predpisi. Med krizo zaradi COVID-19 so se prodaja nevarnih izdelkov, lažne ocene, nepoštene poslovne prakse in druge kršitve zakonodaje o varstvu potrošnikov, piratstvo in ponarejanje na digitalnih platformah nesprejemljivo povečali. To kaže, kako pomembno pobudo pomeni akt o digitalnih storitvah in kako nujno je ukrepati. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Jasno je tudi to, da mehanizmi izvrševanja za boj proti goljufijam in nezakonitim dejavnostim, povezanimi z digitalnimi platformami, predstavljajo izziv, po drugi strani pa zagotavljajo, da imajo podjetja, ki imajo v digitalnem gospodarstvu največ koristi, tudi več odgovornosti. EESO meni, da ima akt o digitalnih storitvah ključno vlogo pri povrnitvi zaupanja v trg in pri tem, da bodo države članice opredelile hiter in učinkovit mehanizem izvrševanja, ki bo ustrezal vsem državam članicam in upošteval obstoječe razlike med njimi. EESO pozdravlja dejstvo, da se bodo pomanjkljivosti pri izvrševanju na področju nezakonitega spletnega oglaševanja zaradi akta o digitalnih storitvah zelo verjetno zmanjšale. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ne glede na pristop, sprejet v zvezi s sistemi in mehanizmi izvrševanja, morajo Komisija in države članice zagotoviti zadostna sredstva za vlaganje v človeške vire, sisteme usposabljanja ter strojno in programsko opremo, ki lahko okrepijo zaupanje v trg in posameznike. Zato je treba najprej opredeliti stroške, ki bodo nastali z izvajanjem akta o digitalnih storitvah, in predvidene stroške za družbo, če ne bodo sprejeti nobeni ukrepi, in zagotoviti ustrezne pogoje ter tako poskrbeti za podporo vseh držav članic. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Glede področja uporabe akta o digitalnih storitvah je pomembna velikost: vseh podjetij s tega področja ne bi smeli obravnavati enako, da bi preprečili nepošteno konkurenco zaradi finančne moči in velikosti. Vendar pa predlagano merilo, tj. število delavcev, morda ni ustrezno in ga bo morda zlahka obiti. To je ključno, saj precejšen del obveznosti platform, določenih v predlagani uredbi, ne velja za mikro ali mala podjetja, med drugim obveznosti v zvezi z obravnavo pritožb, zlorabami, obveščanjem o kaznivih dejanjih, preglednostjo oglaševanja, neodvisno revizijo in zaupanja vrednimi prijavitelji. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vendar pa EESO poudarja, da je treba zaščititi MSP, mikro in socialna podjetja. Ta si morda ne bodo mogla privoščiti stroškov, povezanih z zagotavljanjem skladnosti in naložbami. Zagotoviti je treba, da jim izvajanje uredbe, ki naj bi prinesla pošteno konkurenco, ne bo škodilo. EESO zato poziva k določitvi alternativnih meril za opredelitev mikro in malih podjetij (člen 16), kot so letni promet, njihovo lastništvo ali organizacijska struktura. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO pozdravlja prilagoditveno obdobje za podjetja, ki se uvrstijo v kategorijo zelo velikih spletnih platform (člen 25(4)). Ta podjetja pogosto rastejo zelo hitro, zato bi jim bilo treba pravično omogočiti, da se uskladijo s strožjimi zahtevami in obveznostmi iz predloga. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | V predlogu je sicer jasno navedeno, da gre za lex generalis, a so v različnih instrumentih opredeljeni številni tesno povezani pojmi, ki lahko postanejo preveč obremenjujoči z vidika zagotavljanja skladnosti ter povzročijo dodatne stroške za podjetja in potrošnike. V predlogu je na primer opredeljen pojem „spletna platforma“, v Uredbi (EU) 2019/1150 (3) o odnosih med platformami in podjetji pa pojem „platforma“ ni opredeljen, vendar se uporablja; v Direktivi (EU) 2019/790 (4) o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu se uporablja pojem „ponudnik storitev deljenja vsebin na spletu“, v aktu o digitalnih trgih pa se uporabljata pojma „vratar“ in „jedrna platformna storitev“. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | S porastom ponudbe digitalnih storitev so se poslovni modeli razvili in postali bolj kompleksni, ločnice med različnimi akterji pa so se zabrisale. Zaradi hitrega razvoja v tem sektorju, ki predstavlja izziv za regulatorje, je treba pojme jasno opredeliti. EESO priporoča jasnejšo opredelitev platform, uporabnikov ali prejemnikov (v predlogu se uporabljata oba pojma, a je slednji veliko pogostejši), potrošnikov in delavcev v digitalnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V skladu s sedanjim predlogom se pravila o sledljivosti trgovcev uporabljajo le, „[k]adar spletna platforma potrošnikom dovoli, da s trgovci sklepajo pogodbe na daljavo“ (člen 22). Druga možnost bi bila, da bi bili ponudniki oziroma platforme, ki potrošnikom omogočajo, da s trgovci sklepajo pogodbe na daljavo, opredeljeni kot „spletne tržnice“ ter da bi se jasno določila pravila, ki se uporabljajo za to kategorijo posrednikov. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Priprava kodeksov ravnanja v skladu s členoma 35 in 36 bi morala potekati na odprt in participativen način. Pri njej bi morale sodelovati organizacije, ki zastopajo uporabnike in prejemnike, organizacije civilne družbe, socialni partnerji in ustrezni organi. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO ugotavlja številne pomanjkljivosti v zvezi z načelom države izvora in poziva k skrbni preučitvi alternativnih metod, kot je načelo namembne države, zlasti pri vprašanjih s področij obdavčenja, dela in potrošnikov, razen če na ravni EU obstajajo strožji predpisi. S tem bi poskrbeli za pošteno konkurenco in najvišjo možno raven zaščite potrošnikov. Treba bi bilo zagotoviti, da se za platformne delavce uporabljajo iste delovnopravne določbe kot veljajo v državi, kjer se opravlja storitev, saj so slabi delovni pogoji za zaposlene postali velik problem pri zagotavljanju poštene konkurence. Splošni cilj je uveljaviti in okrepiti notranji trg z zagotovitvijo enakih konkurenčnih pogojev za vse akterje. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Poleg tega sistema iz členov 8 in 9 predloga ne bi smeli obravnavati kot alternative priznavanju in izvrševanju sodnih odločb, pojasniti pa bi bilo treba, da pravila o zavrnitvi priznanja ali zavrnitvi izvrševanja še naprej veljajo in se uporabljajo. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO pozdravlja pojasnilo, da preiskave na lastno pobudo ne vplivajo na uporabo načela varnega pristana (člen 6), in dejstvo, da še naprej ne bo splošne obveznosti nadzora (člen 7). Vendar pa ta pravila ne smejo vplivati na dolžnost spletnih tržnic, da redno preverjajo trgovce ter ponujene proizvode in storitve, kot je določeno v členu 22. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | V prvem stavku člena 12(1) bi bilo treba pojasniti, ali navedena določba zajema informacije, kot so tehnični podatki, ki se v okviru pogodbe o programski opremi kot storitvi zagotovijo ponudnikom programske opreme. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESO pozdravlja podrobno ureditev postopka prijave in notranje obravnave pritožb ter zaščitne ukrepe, določene v predlogu. Vendar meni, da bi bilo treba odstopanje od načela varnega pristana (člen 5) uporabljati le v primeru, ko je vsebina očitno nezakonita glede na nacionalno zakonodajo države izvora ali zakonodajo EU, ki se uporablja neposredno, ali jo je kot tako opredelilo sodišče, sicer bodo posredniki spodbujeni k temu, da vsebine odstranjujejo avtomatično. Pravna ocena nekaterih vrst vsebin je lahko zelo zapletena, posredniki pa ne bi smeli biti odgovorni v primeru, da je niso odstranili. To bi bilo v skladu z obveznostjo glede začasne prekinitve iz člena 20, ki se nanaša na očitno nezakonito vsebino. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Oblikovanje digitalnih storitev v bistvu temelji na sposobnosti upravljanja podatkov in dostopa do njih. V zvezi s tem je treba spomniti na akt o upravljanju podatkov (COM(2020) 767 final), ki omenja možnost ustanovitve „podatkovnih zadrug“ za upravljanje in izmenjavo podatkov kot instrumenta, ki bo koristil malim podjetjem, podjetjem ter posameznim podjetnikom, ki sami morda ne zmorejo dostopati do velikih količin podatkov ali jih obdelovati. Te strukture bi lahko zagotovile skupno participativno upravljanje za upravljanje posredniških storitev ter storitev izmenjave ali souporabe podatkov med podjetji ter med podjetji in podjetniki, ki bi lahko zagotavljali podatke ter imeli od njih tudi koristi in jih uporabljali. |
| --- | --- |

3.18

4.   Izvedbena strategija – prehod k dejanjem

| 4.1 | V predlogu je navedeno, da so bile v poročilu o oceni učinka pojasnjene povezave med aktom o digitalnih storitvah in širšim regulativnim okvirom, podrobneje opisane možnosti politike ter da je vanj vključena podrobnejša analiza s tem povezanih dokazov, obravnavanih v revidiranem poročilu o oceni učinka. To je ključnega pomena, a ne odpravlja skrbi, ki jih ima družba zaradi vseh vključenih dejavnikov, in težnje družbe po nadaljnji previdnosti. Pomen digitalnih storitev v našem gospodarstvu in družbi bo vedno večji, vse večja pa bodo tudi tveganja, ki jih te storitve prinašajo. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Glede dodane vrednosti pri izvrševanju ukrepov pobuda pomembno izboljšuje učinkovitost sodelovanja med državami članicami ter omogoča združevanje nekaterih virov za tehnično pomoč na ravni EU pri preverjanju sistemov za moderiranje vsebine, priporočilnih sistemov in spletnega oglaševanja na zelo velikih spletnih platformah. Izvršilni in nadzorni ukrepi bodo tako učinkovitejši, saj se sedanji sistem večinoma zanaša na omejene zmožnosti za nadzor v manjšem številu držav članic. Vendar je treba predlog izboljšati, da se zagotovita učinkovito in hitro izvrševanje in uporaba pravnih sredstev za potrošnike. Akt o digitalnih storitvah mora vključevati pravna sredstva za potrošnike, vključno z nadomestilom za škodo, kadar podjetja ne izpolnijo svojih obveznosti na podlagi akta o digitalnih storitvah. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V predlogu je navedeno, da bo Komisija do datuma začetka uporabe zakonodajnega instrumenta vzpostavila celovit okvir za stalno spremljanje njegovih rezultatov in učinkov. Na podlagi predvidenega programa spremljanja je ocena instrumenta predvidena v petih letih od njegovega začetka veljavnosti. EESO meni, da to ni razumen rok, ki bo na trgu in med državljani okrepil zaupanje ter zagotovil skladnost z revizijo Direktive o elektronskem poslovanju. Komisija bi morala poskrbeti za redno oceno vsaki dve leti. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Pravila ne bi smela omadeževati podobe EU, obveščanje o njih pa bi moralo biti učinkovito. Zaščita državljanov EU in varstvo potrošnikov bi moral biti eden glavnih poudarkov prihodnjega komuniciranja in izvrševanja. EU je in mora ostati privlačen prostor za podjetja, delavce in posameznike, tudi tiste zunaj EU. Uredba ne bi smela pomeniti bremena ali ovire, temveč predstavljati uravnotežen način urejanja spletnih storitev v 21. stoletju, določati standarde za boljše in pravičnejše digitalno gospodarstvo in varnejši splet ter zaščititi vitalne demokratične družbe. |
| --- | --- |

4.4

5.   Temeljne pravice

| 5.1 | Ustrezno je treba zaščititi pravice delavcev, zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov, zasebnosti in osebnih podatkov ter zaščititi temeljne svoboščine, kot so svoboda gospodarske pobude in opravljanja storitev ter svoboda izražanja, svoboda mišljenja in mnenjska svoboda, v skladu z zakonodajo in Listino EU o temeljnih pravicah. Predlog bi moral doseči ustrezno ravnovesje na tem področju. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Pomemben vidik predloga je pravičnost postopkov. V primeru, da spodbude ne bodo ustrezno usklajene, pa to morda ne bo dovolj, da bi se zagotovila dejanska in učinkovita pravičnost. Široko pojmovanje nezakonitih vsebin ali – kot so predlagali nekateri – škodljivih vsebin lahko omeji svobodo izražanja in mnenjsko svobodo. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Človekovo dostojanstvo varujejo stroga in jasna pravila o zaščiti državljanov in potrošnikov. Ti vidiki imajo v mnenju pomembno vlogo in bi jih bilo treba ohraniti. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Okvir, predlagan v aktu o digitalnih storitvah, organom zagotavlja ustrezna orodja za preprečevanje in spremljanje manipulacij, tveganj diskriminacije in drugih zlorab ter odzivanje nanje. EESO meni, da morajo EU in države članice vložiti znatne vire ter poskrbeti, da se bodo uporabila v korist celotne družbe. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Da bi zmanjšali tveganje diskriminacije, EESO poziva EU in države članice, naj namenijo dovolj virov za kontrolo in nadzor algoritmov, ki jih uporabljajo platforme. EESO pozdravlja izboljšan dostop do podatkov in algoritmov ter priporoča, da je ta zagotovljen javnim oblastem na vseh ravneh ter priznanim neodvisnim raziskovalcem, tudi iz neodvisne civilne družbe, ki delujejo v javnem interesu. |
| --- | --- |

5.5

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Posvetovanje Evropske komisije o izboljšanju delovnih pogojev platformnega dela.

1

(2)  Mnenje EESO o aktu o digitalnih trgih (glej stran 64 tega Uradnega lista).

2

(3)  UL L 186, 11.7.2019, str. 57.

3

(4)  UL L 130, 17.5.2019, str. 92.

4

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/76

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu – Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju

(JOIN(2020) 18 final)

(2021/C 286/14)

| Poročevalec: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Poročevalec:

Philip VON BROCKDORFF

| Zaprosilo | Evropska komisija, 21. 4. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 31. 3. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Št. plenarnega zasedanja | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 238/0/3 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 21. 4. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

31. 3. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Št. plenarnega zasedanja

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

238/0/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da predlagana strategija pomeni pozitiven napredek v smeri zaščite vlad, državljanov in podjetij po vsej EU pred svetovnimi kibernetskimi grožnjami ter varuje gospodarsko rast. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Po mnenju EESO morajo biti državnim subjektom na voljo dodatni viri financiranja, da bo mogoče vlagati v infrastrukturo za kibernetsko varnost in se tako učinkovito odzvati na krizo, kot je pandemija. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO pozdravlja predlog za vzpostavitev mreže centrov za varnostne operacije po vsej EU in predlog, naj Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) z vsemi deležniki sodeluje pri omejevanju tveganj 5G. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja tudi predlog, da naj bi Europol nadalje razvijal svojo vlogo središča strokovnega znanja o kibernetski kriminaliteti. Za pomembno šteje tudi sodelovanje z večdeležniško skupnostjo ter na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO opozarja na vrzeli v znanju in spretnostih na področju kibernetske varnosti in priporoča uporabo vseevropskega orodja za poklicne poti na področju kibernetske varnosti, ki je posameznikom v pomoč pri prepoznavanju, oblikovanju in usmerjanju ustrezne poklicne poti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO izpostavlja problem dezinformacij. Njihovo širjenje bi lahko imelo resne posledice, zato bi moralo biti preprečevanje tega sestavni del vsake strategije za kibernetsko varnost. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO priporoča, naj bodo vse tuje naložbe v strateške sektorje Unije usklajene z varnostno politiko EU. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO opozarja na pojav kvantnih računalnikov in tveganja, ki so z njimi povezana. Potreben je prehod na kvantno odporno ali postkvantno kriptografijo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO priporoča, naj se strategija Komisije za kibernetsko varnost redno posodablja vsaj vsaki dve leti, da se bo mogoče učinkovito prilagajati prihodnjim tehnologijam in tveganjem. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO na koncu poudarja pomen socialnega dialoga pri oblikovanju politik kibernetske varnosti, ki bodo dobro ščitile posameznike pri delu na daljavo in pri bolj splošnih spletnih dejavnostih. |
| --- | --- |

1.10

2.   Sporočilo Evropske komisije

| 2.1 | Cilj tega sporočila je poudariti zavezanost EU varovanju spletnega okolja, ki zagotavlja največjo možno svobodo in varnost v korist njenih državljanov. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sporočilo vsebuje opis vizije EU na tem področju, opredelitve vlog in odgovornosti ter predloge posebnih dejavnosti na ravni EU, katerih namen je zagotoviti trdno in učinkovito varstvo, hkrati pa zaščititi pravice državljanov, da bo spletno okolje varno. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Cilji predlaganih ukrepov so:






  — | doseči kibernetsko odpornost s povečanjem zmogljivosti, pripravljenosti, sodelovanja, izmenjave informacij in ozaveščenosti na področju varnosti omrežij in informacij za javni in zasebni sektor ter na nacionalni ravni in na ravni EU; |
| --- | --- | --- |

2.3

—

doseči kibernetsko odpornost s povečanjem zmogljivosti, pripravljenosti, sodelovanja, izmenjave informacij in ozaveščenosti na področju varnosti omrežij in informacij za javni in zasebni sektor ter na nacionalni ravni in na ravni EU;

| — | standardizirati zaporedja postopkov kibernetske obrambe po vsej Uniji in vzpostaviti podatkovno zbirko, ki bo vsebovala ustrezne informacije za zagotavljanje obveščevalnih podatkov o grožnjah v podporo prizadetemu sektorju ali gospodarstvu; |
| --- | --- |

—

standardizirati zaporedja postopkov kibernetske obrambe po vsej Uniji in vzpostaviti podatkovno zbirko, ki bo vsebovala ustrezne informacije za zagotavljanje obveščevalnih podatkov o grožnjah v podporo prizadetemu sektorju ali gospodarstvu;

| — | močno zmanjšati kibernetsko kriminaliteto s krepitvijo strokovnega znanja tistih, ki so odgovorni za njeno preiskovanje in pregon, in sicer s sprejetjem bolj usklajenega pristopa med organi pregona po vsej Uniji in s krepitvijo sodelovanja z drugimi akterji; |
| --- | --- |

—

močno zmanjšati kibernetsko kriminaliteto s krepitvijo strokovnega znanja tistih, ki so odgovorni za njeno preiskovanje in pregon, in sicer s sprejetjem bolj usklajenega pristopa med organi pregona po vsej Uniji in s krepitvijo sodelovanja z drugimi akterji;

| — | vzpostaviti izobraževanje in izdajanje certifikatov po vsej EU za strokovnjake, ki izpolnjujejo zahteve za kvalificirane strokovnjake na področju kibernetskega kriminala, kar se bo razvilo v usklajena znanja in spretnosti po vsej Uniji; |
| --- | --- |

—

vzpostaviti izobraževanje in izdajanje certifikatov po vsej EU za strokovnjake, ki izpolnjujejo zahteve za kvalificirane strokovnjake na področju kibernetskega kriminala, kar se bo razvilo v usklajena znanja in spretnosti po vsej Uniji;

| — | razviti politiko in zmogljivosti kibernetske obrambe EU v okviru skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

—

razviti politiko in zmogljivosti kibernetske obrambe EU v okviru skupne varnostne in obrambne politike;

| — | spodbujati industrijske in tehnološke vire, potrebne za zagotavljanje koristi enotnega digitalnega trga, kar bo v pomoč pri spodbujanju vzpostavitve evropske industrije in trga za varne IKT, prispevalo k rasti in konkurenčnosti gospodarstva EU ter povečalo javno in zasebno porabo za raziskave in razvoj na področju kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

—

spodbujati industrijske in tehnološke vire, potrebne za zagotavljanje koristi enotnega digitalnega trga, kar bo v pomoč pri spodbujanju vzpostavitve evropske industrije in trga za varne IKT, prispevalo k rasti in konkurenčnosti gospodarstva EU ter povečalo javno in zasebno porabo za raziskave in razvoj na področju kibernetske varnosti;

| — | okrepiti mednarodno politiko EU na področju kibernetskega prostora za spodbujanje temeljnih vrednot EU, opredeliti standarde odgovornega vedenja, zagovarjati uporabo obstoječega mednarodnega prava v kibernetskem prostoru in pomagati državam zunaj EU pri izgradnji zmogljivosti za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

—

okrepiti mednarodno politiko EU na področju kibernetskega prostora za spodbujanje temeljnih vrednot EU, opredeliti standarde odgovornega vedenja, zagovarjati uporabo obstoječega mednarodnega prava v kibernetskem prostoru in pomagati državam zunaj EU pri izgradnji zmogljivosti za kibernetsko varnost;

| — | razviti in izvajati varnostni pečat EU za odobritev izdelkov, storitev in tehnologij, ki izpolnjujejo standarde in zahteve za rešitve kibernetske varnosti. |
| --- | --- |

—

razviti in izvajati varnostni pečat EU za odobritev izdelkov, storitev in tehnologij, ki izpolnjujejo standarde in zahteve za rešitve kibernetske varnosti.

| 2.4 | Predlagana strategija zajema varnost bistvenih storitev, kot so bolnišnice, energetska omrežja in železnice ter vedno večja količina povezane opreme v naših domovih, pisarnah in tovarnah, vzpostavitev kolektivnih zmogljivosti za odziv na večje kibernetske napade in sodelovanje s partnerji po vsem svetu za zagotovitev mednarodne varnosti in stabilnosti v kibernetskem prostoru. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ker so grožnje kibernetske varnosti skoraj vedno čezmejne in ker lahko kibernetski napad v eni državi vpliva na skupino držav ali na EU kot celoto, Komisija predlaga tudi ustanovitev skupne kibernetske enote, da se s kolektivnimi viri in strokovnim znanjem, ki je na voljo EU in državam članicam, zagotovi čim učinkovitejši odziv na kibernetske grožnje. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Strategija bo v višini 2 milijard EUR financirana v okviru programov EU Digitalna Evropa in Obzorje Evropa, dodane pa bodo naložbe držav članic in zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

2.6

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Danes je kibernetska varnost splošno sprejeta kot sestavni del delovanja institucij in agencij EU ter vsake države članice in njenega gospodarstva. Je nujno potrebna za podporo energetski infrastrukturi Unije in uvajanju pametnih omrežij (1) ter digitalizaciji in ekologizaciji gospodarstva EU. Enako pomembni sta zaščita in varstvo temeljnih pravic in svoboščin državljanov, ki jih zagotavlja kibernetska varnost. Zaščita pravic in svoboščin je še zlasti pomembna, saj bi kibernetski napadi lahko negativno vplivali na državljane in gospodinjstva (pa tudi na podjetja, organizacije in javne službe). Nedavni računalniški napad na bolnišnico v mestu Tournai v Belgiji je primer nevarnosti, ki ogroža ne le fizično premoženje, temveč tudi človeška življenja zaradi preložitve kirurških operacij (2). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Po navedbah združenja DIGITALEUROPE (3) so kibernetske grožnje glavna ovira na poti Evrope do blaginje. Do konca leta 2020 naj bi gospodarske izgube zaradi kibernetskega kriminala po vsem svetu dosegle 2,5 bilijona EUR, 74 % svetovnih podjetij pa lahko leta 2021 pričakuje vdor v računalniški sistem. Kljub temu ima le 32 % evropskih podjetij vzpostavljeno politiko kibernetske varnosti. Jasno je, da sta v primeru kibernetskih groženj nujno potrebna usklajen odziv EU in strategija za kibernetsko varnost, s katero se bo mogoče spoprijeti s trenutnimi izzivi ter organizacije in državljane zaščititi pred naslednjo generacijo kibernetskih groženj. To velja zlasti za javne službe, kjer se upravljajo velike količine osebnih in občutljivih podatkov, ki jih je treba zaščititi. Poleg tega je treba pot do evropske podatkovne suverenosti in ohranjanje zaupnosti podatkov v Uniji okrepiti na podlagi kibernetske in digitalne odpornosti, s čimer se bo tudi povečala blaginja v EU. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Potencialne gospodarske izgube zaradi kibernetskih napadov so velike in med drugim vključujejo:






  — | izgubo intelektualne lastnine in zaupnih poslovnih informacij; |
| --- | --- | --- |

3.3

—

izgubo intelektualne lastnine in zaupnih poslovnih informacij;

| — | spletne prevare in gospodarski kriminal, pogosto izvršen na podlagi ukradenih informacij o identiteti; |
| --- | --- |

—

spletne prevare in gospodarski kriminal, pogosto izvršen na podlagi ukradenih informacij o identiteti;

| — | finančno manipulacijo, uporabo ukradenih občutljivih poslovnih informacij o potencialnih združitvah ali predhodno poznavanje poročil o uspešnosti podjetij, ki kotirajo na borzi; |
| --- | --- |

—

finančno manipulacijo, uporabo ukradenih občutljivih poslovnih informacij o potencialnih združitvah ali predhodno poznavanje poročil o uspešnosti podjetij, ki kotirajo na borzi;

| — | oportunitetne stroške, vključno z motnjami v proizvodnji ali storitvah, in manjše zaupanje v spletne dejavnosti; |
| --- | --- |

—

oportunitetne stroške, vključno z motnjami v proizvodnji ali storitvah, in manjše zaupanje v spletne dejavnosti;

| — | stroške varovanja omrežij, na primer nakup kibernetskega zavarovanja (4), in plačilo za obnovo po kibernetskem napadu; |
| --- | --- |

—

stroške varovanja omrežij, na primer nakup kibernetskega zavarovanja (4), in plačilo za obnovo po kibernetskem napadu;

| — | tveganje za ugled in tveganje odgovornosti za podjetje, ki je žrtev vdora, in njegovo blagovno znamko, vključno z začasnim zmanjšanjem vrednosti delnic. |
| --- | --- |

—

tveganje za ugled in tveganje odgovornosti za podjetje, ki je žrtev vdora, in njegovo blagovno znamko, vključno z začasnim zmanjšanjem vrednosti delnic.

| 3.4 | Pomembno je omeniti, da je gospodarski vpliv kibernetskega kriminala največji v Evropi. Ta je po najnovejšem poročilu o gospodarskem vplivu kibernetskega kriminala, ki ga je pripravil Center za strateške in mednarodne študije (CSIS), ocenjen na 0,84 % BDP EU v primerjavi z 0,78 % v Severni Ameriki. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Glede na te okoliščine je strategija, ki temelji na obsežnih posvetovanjih z deležniki, predlagana ravno ob pravem času, saj strokovnjaki napovedujejo, da se bo število povezanih naprav po svetu do leta 2025 zvišalo na 25 milijard. Četrtina teh naprav naj bi bila v Evropi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Napoved strategije je sovpadla s kibernetskim napadom na ameriško podjetje, ki razvija programsko opremo, s katero podjetja upravljajo svoja omrežja in sisteme IT, zaradi napada pa so bili domnevno kompromitirani računalniki ameriških zveznih vladnih agencij. Poleg tega je bilo v napadu, v katerem so hekerji dodali zlonamerno programsko opremo v programsko posodobitev, ki jo je preneslo več tisoč strank napadenega podjetja, ogroženih več sto ameriških gospodarskih družb. Ta incident kaže, da so kibernetskim napadom lahko izpostavljene javne uprave, podjetja v vseh sektorjih in družba kot celota. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ni presenetljivo, da v področje strategije spadajo ključni sektorji, ki vključujejo ponudnike podatkovnih storitev in storitev v oblaku, telekomunikacije, državne informacijske sisteme in proizvodnjo. Drugi pomembni primeri, kjer bi se lahko pojavile grožnje kibernetske varnosti, vključujejo aplikacije za sledenje stikom, kot so tiste, ki se uporabljajo za odziv na COVID-19. Z zaščito aplikacij za sledenje stikom se brez dvoma prispeva k večjemu zaupanju javnosti v zaščito zasebnih podatkov v zvezi z ukrepi COVID-19, ki se zdijo bistveni v boju proti pandemiji. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | S pandemijo COVID-19 se je pospešilo spreminjanje delovnih vzorcev, saj je kar 40 % delavcev v EU leta 2020 (5) začelo delati na daljavo. Vendar se je po ocenah 40 % uporabnikov iz EU leta 2020 srečalo z varnostnimi težavami, pri čemer je bilo več kot 12 % podjetij žrtev kibernetskih napadov. |
| --- | --- |

3.8

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO meni, da je predlagana strategija korak v pravo smer, da bi se vlade, državljani in podjetja po vsej EU zaščitili pred svetovnimi kibernetskimi grožnjami ter zagotovilo vodstvo v kibernetskem prostoru, hkrati pa zagotavlja, da lahko imajo vsi koristi od interneta in uporabe tehnologij. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO meni, da je kibernetska varnost ključna za zaščito gospodarske dejavnosti in pospeševanje gospodarske rasti ter za zagotavljanje zaupanja uporabnikov v spletne dejavnosti. Strinja se tudi, da so potrebni drzni koraki, da bodo Evropejci lahko varno izkoristili inovacije, povezljivost in avtomatizacijo. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO priznava, da so gospodarski sektorji EU vedno bolj digitalno odvisni in soodvisni. Znatno se je povečala tudi uporaba naprav za internet stvari med potrošniki in podjetji, pa tudi v industrijskem okolju, kot je proizvodnja, medtem ko sta tudi finančna in regulativna tehnologija postali splošno dostopni. Pospešilo se je uvajanje tehnologije 5G, digitalno preobrazbo številnih podjetij in vlad pa je nedavno pospešila tudi kriza zaradi COVID-19, ki jih je prisilila, da so skoraj čez noč začeli poslovati na daljavo, predvsem z uporabo storitev v oblaku. Ob takem razvoju je potreben učinkovit, hiter in vključujoč odziv na kibernetske grožnje. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Zaradi teh sprememb se je povečala stopnja kritičnega tveganja za vlade in industrijo, zato EESO podpira novo strategijo za kibernetsko varnost in vrsto njenih predlogov za izboljšanje kibernetske odpornosti v EU in zunaj nje. Čeprav so javni subjekti upravičeni do financiranja EU v okviru različnih programov, s katerimi se podpirajo naložbe na tem področju, kot sta programa Obzorje 2020 in Obzorje Evropa, EESO meni, da bodo morda potrebne dodatne možnosti financiranja za subjekte v javni lasti ali delno v javni lasti. S tem bi omogočili naložbe za vzpostavitev ustrezne infrastrukture za kibernetsko varnost in državljanom zagotovili zanesljivost oskrbe zlasti v krizi, kot je pandemija. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Predlog Evropske komisije za vzpostavitev mreže centrov za varnostne operacije po vsej EU, ki bi izkoriščali umetno inteligenco in strojno učenje za hitrejše odkrivanje groženj in incidentov, analize in odzivanje, je pomemben in prihaja ob pravem času. EESO ugotavlja, da ročno preprečevanje uspešnih kibernetskih napadov postaja vse težje zaradi ogromnega števila dnevnih opozoril, ki jih morajo obravnavati varnostne ekipe, in splošnega pomanjkanja specializiranih delavcev na terenu. Zaradi tega je avtomatizacija centrov za varnostne operacije nujna. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO pozdravlja cilje in ukrepe na področju varnosti 5G, ki bodo nujni za pomoč pri ublažitvi novih tveganj, povezanih s povečanjem napadne površine, ki jo bo ustvarila infrastruktura za omrežja 5G. EESO zlasti podpira poziv Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in državam članicam, naj sodelujejo z vsemi deležniki za boljše razumevanje novih varnostnih tehnologij in zmogljivosti 5G ter groženj. V strategiji se nedvoumno priznava, da je uporaba novih tehnologij 5G, kot so virtualizacija omrežij, omrežno rezinjenje in računalništvo na robu, povezana s posebnimi šibkostmi, pri katerih so potrebni dodatni varnostni ukrepi. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO pozdravlja tudi predlog, da bo Europol nadalje razvijal svojo vlogo središča strokovnega znanja o kibernetski kriminaliteti za podpiranje nacionalnih organov kazenskega pregona ter da se bo povečalo financiranje in okrepil mandat skupine za odzivanje na računalniške grožnje za evropske institucije, organe in agencije (CERT-EU). Oba subjekta imata bistveno vlogo pri podpori prizadevanjem za kibernetsko varnost po vsej EU, ki bodo nedvomno pripomogla k izboljšanju kibernetske varnosti institucij in agencij EU, pa tudi drugih subjektov. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO pozdravlja osredotočenje strategije na mednarodno sodelovanje EU, na primer prek kibernetske diplomacije v mednarodnih odnosih, okrepljenih dvostranskih dialogov o kibernetski varnosti in krepitve kibernetskih zmogljivosti v tretjih državah. Grožnje kibernetske varnosti so globalne in ne le regionalne, zato morajo biti globalne tudi učinkovite politike za boj proti njim. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO tudi ugotavlja, da je v strategiji poudarjen pomen dialoga in sodelovanja z večdeležniško skupnostjo, zlasti prek rednih stikov z zasebnim in javnim sektorjem, socialnimi partnerji in univerzami. Ta pristop je dobrodošel in bo ključnega pomena za nadaljnji razvoj predlogov, ki jih vsebuje strategija, ter za obravnavanje pomembnih dogodkov, kot so varnostni izzivi dela na daljavo. Vsi ustrezni deležniki bi morali redno prispevati, saj je tehnologija, ki se uporablja v kibernetski kriminaliteti, vse bolj izpopolnjena. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO pozdravlja poudarek na razvoju ustreznih znanj in spretnosti, ki zagotavljajo splošno zaščito pred kibernetskimi grožnjami. Vendar za večino evropskih podjetij, zlasti za mala in srednja podjetja, vse večje pomanjkanje znanj in spretnosti ostaja velik problem glede na grožnje kibernetske varnosti. EESO meni, da je to pomanjkanje znanj in spretnosti mogoče obravnavati le z vseevropskim orodjem za poklicne poti na področju kibernetske varnosti, ki bi posameznikom pomagalo prepoznati, oblikovati in usmerjati morebitno poklicno pot na področju kibernetske varnosti, tako da bi se povečalo razumevanje o tem, katera znanja, spretnosti in sposobnosti so potrebni za začetek, prehod ali napredek na poklicni poti v kibernetski varnosti. To orodje mora vključevati tudi posebne programe, ki obravnavajo dostopnost in raznolikost v prostoru kibernetske varnosti. Vloga institucij za poklicno izobraževanje in usposabljanje se šteje za ključno pri podpori vseevropskemu orodju za poklicne poti na področju kibernetske varnosti. Glede na razvijajočo se vlogo tehnologije pri ustvarjanju bolj vključujočega delovnega okolja in družbe bi si morala EU tudi vse bolj prizadevati za skupne raziskovalne pobude (znotraj EU in zunaj nje), da bi na vključujoč način izučili usposobljene in kvalificirane strokovnjake na področju kibernetske varnosti. Na koncu bi bilo treba dejavno razmisliti tudi o spodbujanju študentov k študiju na področju kibernetske varnosti z zagotavljanjem štipendij za dodiplomsko, magistrsko in podiplomsko stopnjo s poudarkom na kibernetski varnosti v zameno za delo v institucijah in agencijah EU ter javnih službah po vsej EU po zaključenem šolanju. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO ugotavlja, da v strategiji za kibernetsko varnost ni bila obravnavana povezava med kibernetsko varnostjo in dezinformacijami. Zlasti se sklicuje na študijo, ki jo je naročil tematski sektor Evropskega parlamenta za pravice državljanov in ustavne zadeve (6). V dobi internetnega kibernetskega prostora bi širjenje dezinformacij lahko imelo resne posledice. Čezmejni napadi so lahko usmerjeni v informacijske centre ter vladne ali evropske institucije z namenom širitve dezinformacij, takšni napadi pa lahko tudi spodkopavajo zaupanje v javne organe. Zato je treba v vsaki strategiji za kibernetsko varnost poudariti preprečevanje dezinformacij. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESO poleg tega ugotavlja, da tveganje za varnost Unije lahko pomenijo tudi tuje naložbe v strateške sektorje, pridobitev kritičnih sredstev, tehnologij in infrastrukture v EU ter dobava kritične opreme. V zvezi s tem in v skladu z veljavnimi pravili o javnem naročanju EESO priporoča, naj se pri oddaji javnih naročil več pozornosti nameni vidikom varnosti. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESO tudi ugotavlja, da varnost sedanje kriptografske programske opreme in sistemov ogroža prihod kvantnih računalnikov, ki naj bi bili javno dostopni čez desetletje ali že prej. Zato je potreben prehod na kvantno odporno ali postkvantno kriptografijo. To se odraža v svetovnih pobudah za standardizacijo postkvantnih kriptografskih sistemov, kot so ameriški postopek standardizacije postkvantne kriptografije NIST, delovna skupina za kvantno varno kriptografijo Evropskega inštituta za telekomunikacijske standarde (ETSI) in natečaj kitajskega združenja za kriptološke raziskave o postkvantni kriptografiji. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESO priporoča revizijo nacionalnih strategij kibernetske varnosti, da bodo skladne s strategijo Komisije in da se bodo odločitve, sprejete na ravni držav članic, približale predlogom, ki jih vsebuje strategija Komisije. Strategija za celotno EU in nacionalne strategije bi se morale uskladiti za učinkovit boj proti sedanjim in prihodnjim kibernetskim grožnjam. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESO glede na to, da so prihodnja tveganja večinoma nepredvidljiva, in glede na točko 4.13 zgoraj priporoča, da se strategija Komisije za kibernetsko varnost redno posodablja vsaj vsaki dve leti, da se bo mogoče učinkovito prilagajati prihodnjim tehnologijam in tveganjem. Kot smo že omenili, bodo pri posodabljanju strategij za kibernetsko varnost bistveni tudi vključevanje deležnikov in raziskave na visoki ravni. |
| --- | --- |

4.15

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Kibernetski napad na pametno omrežje bi lahko vplival na oskrbo potrošnikov in podjetij z energijo.

1

(2)  https://www.databreaches.net/chwapi-hospital-hit-by-ransomware-operations-canceled-and-another-city-hit/

2

(3)  https://www.digitaleurope.org/

3

(4)  Kibernetsko zavarovanje je seveda omejeno. Med pandemijo COVID-19 se je jasno pokazalo, da je kopičenje tveganj izziv, ko gre za možnost zavarovanja. Nedavne raziskave podjetja AON podpirajo trditev, da je zavarovanje le zelo majhen (5 %) del stroškov kibernetske pripravljenosti. Ugotovljeno je bilo, da sta revizija in usposabljanje najpomembnejša dejavnika stroškov.

4

(5)  Eurofound (2020), Living, working and COVID-19, serija COVID-19, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

5

Living, working and COVID-19

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608864/IPOL_STU(2019)608864_EN.pdf

6

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/82 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/82

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o računalniško podprtem sistemu za komunikacijo v čezmejnih civilnih in kazenskih postopkih (sistem e-CODEX) in spremembi Uredbe (EU) 2018/1726

(COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD))

(2021/C 286/15)

| Poročevalka: | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |

Poročevalka:

Ozlem YILDIRIM

| Zaprosilo | Evropska komisija, 24. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 81(2) in člen 82(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 31. 3. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 247/0/3 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 24. 2. 2021

Pravna podlaga

člen 81(2) in člen 82(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

31. 3. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

247/0/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlagano regulativno pobudo, ki jo je treba dopolniti s predlogi Evropskega parlamenta. Sistem e-CODEX bo imel posreden pozitiven vpliv, saj poenostavlja in pospešuje čezmejne sodne postopke in čezmejno sodelovanje ter tako prispeva tudi k boljšemu delovanju enotnega trga. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Omeniti je treba, da sistem e-CODEX ni omejen na e-pravosodje. EESO priporoča, naj se z namenom priprave na prihodnost vključi določba, ki bo omogočila, da bodo ta sistem v druge namene uporabljali tudi drugi organi javne uprave, na primer tudi za prenos elektronskih zdravstvenih zapisov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO priporoča Komisiji, naj v uredbo vključi vidik nadgradljivosti. Sistem e-CODEX je doslej uvedlo nekaj držav članic, ki so pobudnice tega projekta. Obseg sedanjega projekta e-CODEX pa je treba povečati in zagotoviti, da bo sistem še naprej nemoteno deloval v vseh državah članicah, kar je namen predlagane uredbe. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Družba, gospodarstvo in uprava se vse hitreje digitalizirajo. Digitalizacija vseh teh področij je ambiciozen cilj, zato je treba zagotoviti jasno povezavo z aktualnimi razmerami. Sistem e-CODEX je ključni element svežnja za digitalno pravosodno sodelovanje in infrastrukture za digitalne storitve na področju e-pravosodja, pa tudi drugih pobud. EESO meni, da je treba ta sistem glede na to, da se nanaša na pravosodje in temeljne pravice, povezati s splošno digitalno strategijo Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (1), tj. pomembnim vidikom, ki v uredbi ni izrecno omenjen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Ker eu-LISA ni regulativna agencija, EESO meni, da je treba v okviru poglavja 2 predlagane uredbe obravnavati preglednost postopka odločanja, vključenost držav članic in drugih ustreznih deležnikov ter potrebno neodvisnost odločanja organov, udeleženih pri upravljanju agencije. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Sistem e-CODEX obsega paket programske opreme, ki se lahko uporabi za vzpostavitev dostopovne točke za varno komunikacijo, zato mora biti zagotovitev visoke ravni varnosti pomemben cilj uredbe, pri čemer je treba uvesti varnostne ukrepe za zaščito neoviranega uveljavljanja pravic posameznikov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da je treba posebno pozornost nameniti dejanskemu in širokemu dostopu do digitalnega pravosodja. Koristi sistema e-CODEX morajo presegati vidike, povezane z izboljšanjem zmogljivosti upravljanja, delovanja in komunikacije. EESO meni, da mora biti cilj razvoja digitalnega pravosodja vsem državljanom v EU zagotoviti varen, zanesljiv in enostaven dostop do pravnega varstva. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO opozarja na obstoječe pomisleke, ki so jih različni deležniki in države članice izrazili glede tega, ali bo pri stalnem delovanju in nadaljnjem razvoju sistema e-CODEX pod okriljem agencije eu-LISA zagotovljeno zadostno izpolnjevanje načela neodvisnosti sodstva. |
| --- | --- |

1.8

2.   Ozadje in kratka vsebina predloga Komisije

| 2.1 | Sistem e-CODEX (obveščanje v okviru e-pravosodja prek spletne izmenjave podatkov) se je začel izvajati v okviru večletnega akcijskega načrta za e-pravosodje za obdobje 2009–2013 (2), zlasti z namenom spodbujanja digitalizacije čezmejnih sodnih postopkov in zaradi lažje komunikacije med pravosodnimi organi držav članic. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sistem e-CODEX je glavno orodje za vzpostavitev interoperabilnega in decentraliziranega komunikacijskega omrežja med nacionalnimi informacijskimi sistemi v čezmejnih civilnih in kazenskih postopkih. Gre za paket programske opreme, ki omogoča vzpostavitev povezave med nacionalnimi sistemi, medtem ko uporabnikom, kot so pravosodni organi, delavci v pravni stroki in javnost, omogoča hitro in varno pošiljanje in prejemanje dokumentov, pravnih obrazcev, dokazov in drugih informacij. Sistem e-CODEX obsega paket programske opreme, ki se lahko uporabi za vzpostavitev dostopovne točke za varno komunikacijo. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sistem e-CODEX je eden ključnih elementov politike Komisije na področju e-pravosodja za izboljšanje dostopa do pravnega varstva in njegove učinkovitosti v državah članicah ter je vključen v večletni akcijski načrt za e-pravosodje za obdobje 2019–2023 (3). Kot glavno orodje za varno digitalno komunikacijo v čezmejnih sodnih postopkih je potrjen tudi v sporočilu Komisije „Digitalizacija pravosodja v Evropski uniji – Zbirka orodij za izkoriščanje priložnosti“ (4). V okviru enotnega digitalnega trga, katerega cilj je zagotavljanje hitre, varne in zanesljive infrastrukture in storitev, so bile rešitve za spodbujanje e-pravosodja del akcijskega načrta za e-upravo iz leta 2016 (5). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Sistem e-CODEX je med letoma 2010 in 2016 razvilo 21 držav članic EU v sodelovanju z nekaterimi tretjimi državami/ozemlji in organizacijami (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Sistem e-CODEX trenutno upravlja konzorcij držav članic in drugih organizacij, financira pa se z nepovratnimi sredstvi EU. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Sistem e-CODEX je treba upravljati tako, da ni vprašljiva neodvisnost nacionalnih sodnih organov. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komisija predlaga uredbo o vzpostavitvi sistema e-CODEX na ravni EU, za njegovo operativno upravljanje pa pooblašča Agencijo Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA). Stabilno upravljanje tega sistema bo omogočilo, da postane privzeti sistem za izmenjavo elektronskih sporočil pri pravosodnem sodelovanju na ravni EU. Agencija eu-LISA upravljanja sistema e-CODEX ne bo prevzela pred julijem 2023. |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja predlagano regulativno pobudo, ki jo je treba dopolniti s predlogi Evropskega parlamenta. Sistem e-CODEX bo imel posreden pozitiven vpliv, saj poenostavlja in pospešuje čezmejne sodne postopke in čezmejno sodelovanje ter tako prispeva tudi k boljšemu delovanju enotnega trga. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Evropa je na področju digitalne preobrazbe vodilna sila, sistem e-CODEX pa to preobrazbo pospešuje v Evropi, državah članicah in, kar je še bolj pomembno, med državami članicami. Sistem presega funkcionalne informacijske potrebe in zajema ključne dejavnike, kot so usklajevanje, kultura, človekove pravice in drugi procesi, ki jih morajo države članice obravnavati v zvezi z digitalizacijo družbe in gospodarstva. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Glede na to, da ta uredba državljanom omogoča boljši čezmejni dostop do pravnega varstva, EESO meni, da je treba v njej posebej obravnavati potrebo po okrepitvi in uskladitvi zmogljivosti držav članic na področju pravosodnega sodelovanja, pri tem pa začeti pri digitalnem ekosistemu, na katerem temelji sistem e-CODEX, ki mora omogočiti vzpostavitev interoperabilnega in medsebojno povezanega okolja. EESO želi poudariti, da so ravni uporabe informacijske tehnologije na področju pravosodja v Evropi trenutno različne, zato poziva k tesnejšemu sodelovanju med nacionalnimi pravosodnimi organi in k zbliževanju na različnih ravneh po vsej EU, pri čemer je treba dosledno upoštevati posebnosti nacionalnih sistemov, vključno z vlogami in odgovornostmi različnih deležnikov. Na tehnični ravni je treba zagotoviti, da imajo države članice podobno raven avtomatizacije in podobne tehnične zmogljivosti za nadvse varno obravnavo in shranjevanje velikih elektronskih dokumentov ter povezovanje ponudnikov storitev. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Okrepitev zaupanja v čezmejno elektronsko komunikacijo med državljani, podjetji in javnimi organi je bistvenega pomena. Vpliva uredbe o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (uredbe eIDAS) na infrastrukturo in delovanje sistema e-CODEX ni mogoče prezreti. Uredba eIDAS ureja elektronske podpise, elektronske transakcije, udeležene organe in njihove postopke, EESO pa meni, da je sistem e-CODEX učinkovito sredstvo za široko komunikacijo. Njegova infrastruktura mora delovati v skladu z zahtevami iz uredbe eIDAS in omogočati varno interoperabilnost. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Omeniti je treba, da sistem e-CODEX ni omejen na e-pravosodje. EESO priporoča, naj se z namenom priprave na prihodnost vključi določba, ki bo omogočila, da bodo ta sistem v druge namene uporabljali tudi drugi organi javne uprave, na primer tudi za prenos elektronskih zdravstvenih zapisov. Uporaba sistema e-CODEX na področjih, ki presegajo e-pravosodje, bo prispevala k zagotavljanju njegove dolgoročne uporabe, države članice pa spodbudila k ustreznim naložbam v infrastrukturo. Zato bi bilo treba pripraviti različne zakonodajne predloge, saj ta predlog ureja le vidike, povezane s pravosodjem. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO podpira sistem e-CODEX, saj omogoča varen elektronski prenos informacij in dokumentov v čezmejnih civilnih in kazenskih postopkih. Komisija navaja, da je treba to uredbo sprejeti iz dveh glavnih razlogov: (1) da bi se vzpostavila in zagotovila dolgoročna vzdržnost sistema e-CODEX ter (2) da bi za upravljanje, nadaljnji razvoj in vzdrževanje tega sistema pooblastili agencijo eu-LISA. EESO sicer opozarja, da sta za učinkovito upravljanje digitalnih pravosodnih sistemov potrebna tako vzdržna in stabilna tehnična arhitektura kot tudi robustna upravljavska infrastruktura. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO priporoča Komisiji, naj v uredbo vključi vidik nadgradljivosti. Sistem e-CODEX je doslej uvedlo nekaj držav članic, ki so pobudnice tega projekta. Obseg sedanjega projekta e-CODEX pa je treba povečati in zagotoviti, da bo sistem še naprej nemoteno deloval v vseh državah članicah, kar je namen predlagane uredbe. EESO poudarja, da so za zagotavljanje ustreznega delovanja in varnosti nacionalnih informacijskih sistemov in infrastrukture ter varstva osebnih podatkov in zasebnosti odgovorne posamezne države članice. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO poziva Komisijo, naj prouči možnost, da bi subjektom izven EU, zlasti v državah, ki so povezane z Evropsko unijo, pomagali uvesti paket programske opreme sistema e-CODEX. Razširitev obsega projekta, ki bi morala temeljiti na jasnem modelu sofinanciranja, bi koristila vsem deležnikom. Upoštevati bi bilo treba potrebo po nadgradljivosti in ustreznem delovanju sistema. |
| --- | --- |

3.8

4.   Posebne ugotovitve

4.1   Skladnost in združljivost z osrednjimi evropskimi strategijami

| 4.1.1 | Družba, gospodarstvo in uprava se vse hitreje digitalizirajo. Digitalizacija vseh teh področij je ambiciozen cilj, zato je treba zagotoviti jasno povezavo z aktualnimi razmerami. Sistem e-CODEX je ključni element svežnja za digitalno pravosodno sodelovanje in infrastrukture za digitalne storitve na področju e-pravosodja, pa tudi drugih pobud. EESO meni, da je treba ta sistem glede na to, da se nanaša na pravosodje in temeljne pravice, povezati s splošno digitalno strategijo Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (7), tj. pomembnim vidikom, ki v uredbi ni izrecno omenjen. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | EESO meni, da je treba v okviru prihodnje zakonodajne pobude o umetni inteligenci, ki jo bo Komisija objavila spomladi 2021 (8), obravnavati zlasti vlogo rešitev, ki temeljijo na umetni inteligenci, pri zagotavljanju rešitev na področju e-pravosodja ter tveganja, povezana z uporabo rešitev, ki temeljijo na umetni inteligenci, v pravosodnih organih. Potencialna področja uporabe vključujejo napovedno pravosodje in povezane izzive, uporabo spletnih platform za reševanje sporov in uporabo algoritmov v kazenskih preiskavah. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | EESO se zaveda, da sistem e-CODEX ne vključuje umetne inteligence, a se ta v pravosodnih sistemih vse bolj uporablja. Zaradi te posredne povezave EESO torej priporoča, naj se v prvem pregledu usklajenega načrta za umetno inteligenco (9), predvidenem v prvem četrtletju leta 2021, obravnava povezava med umetno inteligenco, digitalnim pravosodjem in sistemom e-CODEX. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Učinkovito upravljanje sistema e-CODEX in njegovi operativni vidiki

| 4.2.1 | Ker eu-LISA ni regulativna agencija, EESO meni, da je treba v okviru poglavja 2 predlagane uredbe obravnavati preglednost postopka odločanja, vključenost držav članic in drugih ustreznih deležnikov ter potrebno neodvisnost odločanja organov, udeleženih pri upravljanju agencije. Ker bodo pravniki glavna skupina potencialnih uporabnikov sistema e-CODEX, bi jih bilo mogoče vključiti tako na ravni oblikovanja politik kot na ravni izvajanja, da bi se med drugim odzvali na potrebo po tem, da mora sistem e-CODEX podpirati enake pogoje v smislu dostopnosti za vse in izpolnjevati zahteve pravnikov. Delavce iz pravne stroke bi bilo torej treba strukturno vključiti in jih ne zgolj prositi za mnenje. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | V zvezi z operativno ravnjo EESO poudarja, da je potrebnih nekaj pojasnil, na primer glede stroge razmejitve notranjih zadev in vprašanja enotne vstopne točke. Uskladiti je treba tudi oblike posredovanja in izmenjave dokazov med jurisdikcijami. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Agenciji eu-LISA je treba zagotoviti dovolj človeških virov in finančnih sredstev. EESO se v zvezi s tem sklicuje na svoje priporočilo o potrebnem usposabljanju osebja agencije eu-LISA (10), zlasti osebja za IT, kar bi moralo vključevati ustrezno razumevanje, kako je treba pri upravljanju sistema e-CODEX zagotavljati neodvisnost sodstva in pravico do poštenega sojenja. To bi bilo mogoče podrobneje razdelati v členu 13 predlagane uredbe. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Visoka raven varnosti za varstvo pravic in svoboščin

| 4.3.1 | Sistem e-CODEX obsega paket programske opreme, ki se lahko uporabi za vzpostavitev dostopovne točke za varno komunikacijo, zato mora biti zagotovitev visoke ravni varnosti pomemben cilj uredbe, pri čemer je treba uvesti varnostne ukrepe za zaščito neoviranega uveljavljanja pravic posameznikov (11). EESO meni, je treba v poglavju 2 uredbe o sistemu e-CODEX izpostaviti, da je bil med agencijo eu-LISA in Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) sklenjen sporazum o sodelovanju (12). |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Digitalne rešitve morajo zagotavljati visoko raven zasebnosti in varstva podatkov. Visoka raven varnosti vključuje tudi zagotovitev usklajenega okvira za varstvo podatkov na nacionalni ravni. EESO ponovno poudarja, da morajo upravljavci podatkov v državah članicah vzpostaviti ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, učinkovito izvajati načela varstva podatkov ter zagotoviti zadostna finančna sredstva, ki to omogočajo. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Varnostna tveganja so vse bolj nepredvidljiva. EESO se zaveda, da sta ocenjevanje in zmanjševanje tveganj osrednji del letnega načrtovanja, standardnih dejavnosti in cikla poročanja agencije eu-LISA. EESO meni, da bi lahko agencija eu-LISA svoj okvir okrepila tako, da bi izvajanje strategij za zmanjševanje tveganj in popisovanje glavnih tveganj dopolnila s popisovanjem potencialnih tveganj z nepričakovanimi posledicami, s čimer bi postala odpornejša in izboljšala svoje zmogljivosti predvidevanja. |
| --- | --- |

4.3.3

5.   Spoštovanje temeljnih pravic

5.1   Dostop do digitalnega pravnega varstva za vse kot sredstvo za zagotavljanje enakosti in preprečevanje diskriminacije

| 5.1.1 | EESO meni, da je treba posebno pozornost nameniti dejanskemu in širokemu dostopu do digitalnega pravosodja. Koristi sistema e-CODEX morajo presegati vidike, povezane z izboljšanjem zmogljivosti upravljanja, delovanja in komunikacije. EESO meni, da mora biti cilj razvoja digitalnega pravosodja vsem državljanom v EU zagotoviti varen, zanesljiv in enostaven dostop do pravnega varstva. Enak dostop mora biti temelj uredbe, da bi se izognili diskriminaciji in neenakosti. EESO priporoča, naj se v uredbi o sistemu e-CODEX bolj izpostavi dejstvo, da je treba državljanom dejansko zagotoviti enako in učinkovito pravno zaščito ter dostop do e-pravosodja in povezanih digitalnih storitev. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Koristi sistema e-CODEX morajo doseči širšo javnost in ji služiti. Ko gre za čezmejno razsežnost, pravosodni in čezmejni organi niso edini deležniki. Okolje, v katerem je vzpostavljen sistem e-CODEX, mora poleg pravosodnih organov in dostopovnih točk sistema e-CODEX povezovati številne akterje, in sicer državljane, sodišča, sodne uslužbence, druge upravne uslužbence in osebje za IKT, organe kazenskega pregona, notarje, strokovnjake za digitalno forenziko, pravnike in tretje strani, ki imajo neposredne ali posredne koristi od sistema. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | Glede na pomembno vlogo sistema e-CODEX pri zagotavljanju dejanskega dostopa do pravnega varstva državljanom in podjetjem bi bilo treba vključiti tudi določbe o varstvu procesnih pravic. |
| --- | --- |

5.1.3

5.2   Spoštovanje neodvisnosti sodstva in pravice do poštenega sojenja

| 5.2.1 | Neodvisnost sodstva je temelj načela delitve oblasti in eno od ključnih načel pravne države. Uporaba tehnologije ne bi smela ogroziti doslednega zagotavljanja pravnega varstva. EESO zato poziva Komisijo, naj ustrezno oceni, ali se lahko s sistemom, ki se uporablja za povezovanje nacionalnih e-pravosodnih sistemov, zagotovi skladnost z načeli poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja. Tovrstno zaščito bi bilo treba zagotoviti zlasti v primeru predaje sistema e-CODEX agenciji eu-LISA. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | EESO opozarja na obstoječe pomisleke, ki so jih različni deležniki in države članice izrazili glede tega, ali bo pri stalnem delovanju in nadaljnjem razvoju sistema e-CODEX pod okriljem agencije eu-LISA zagotovljeno zadostno izpolnjevanje načela neodvisnosti sodstva. Sedanje določbe iz predloga o neodvisnosti sodstva niso dovolj, temveč je treba glede na pomembnost tega načela oblikovati odločnejše besedilo. EESO poleg tega poziva, naj se pojasni, kako se bo s predlagano strukturo upravljanja sistema e-CODEX učinkovito zagotovila uporaba tega načela v praksi. |
| --- | --- |

5.2.2

5.3   Spoštovanje temeljnih pravic in sklicevanje nanje

| 5.3.1 | EESO poudarja, da mora biti uredba v skladu s temeljnimi pravicami in načeli, navedenimi zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in ustavah držav članic, kot so pravica do varnosti, pravica do učinkovitega pravnega sredstva ter načeli zakonitosti in sorazmernosti. EESO opozarja, da je zaščita teh pravic odvisna tudi od pogojev, pod katerimi se lahko vanje posega, in od tega, kdo o tem odloča. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Z uporabo digitalnih tehnologij se ne bi smelo posegati v pravico do poštenega sojenja in učinkovitega pravnega sredstva. To je pomembno zlasti v zvezi z zagotavljanjem, da imata obe strani enake možnosti za predstavitev svojih argumentov (načelo enakosti orožij), pravico do seznanitve z vsemi predloženimi dokazi in navedbami ter do podaje pripomb nanje (kontradiktorni postopek), pravico do javne obravnave in v zvezi z odsotnostjo poseganja v pravice do obrambe v kazenskih postopkih. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | V predlog je treba vključiti poseben sklic na uporabo člena 47 in naslova VI – sodno varstvo – Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

5.3.3

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 67 final.

1

(2)  UL C 75, 31.3.2009, str. 1.

2

(3)  Uredba (EU) 2018/1726.

3

(4)  COM(2020) 710 final.

4

(5)  COM(2016) 179 final.

5

(6)  Jersey, Norveška, Turčija, Svet odvetniških združenj Evrope (CCBE) in Svet notariatov Evropske unije (CNUE).

6

(7)  COM(2020) 67 final.

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/news/sl/headlines/eu-affairs/20201208STO93329/kaj-prihaja-v-letu-2021-eu-bo-na-celu-prizadevanj-za-okrevanje.

8

(9)  COM(2018) 795 final: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/ALL/?uri=CELEX:52018DC0795.

9

(10)  UL C 283, 10.8.2018, str. 48.

10

(11)  Mnenje EESC-2020-05923, sprejeto na plenarnem zasedanju aprila 2021 (glej stran 76 tega Uradnega lista).

11

(12)  https://www.enisa.europa.eu/publications/artificial-intelligence-cybersecurity-challenges.

12

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/88

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Digitalizacija pravosodja v Evropski uniji – Zbirka orodij za izkoriščanje priložnosti

(COM(2020) 710 final)

(2021/C 286/16)

| Poročevalec: | João NABAIS |
| --- | --- |

Poročevalec:

João NABAIS

| Zaprosilo | 21. 4. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 31. 3. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Št. plenarnega zasedanja | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 237/2/9 |

Zaprosilo

21. 4. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

31. 3. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Št. plenarnega zasedanja

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

237/2/9

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja sporočilo kot bistven in učinkovit korak naprej na poti do digitalizacije pravosodja. Pri tem je ključno podpreti države članice pri uvajanju sprememb na nacionalni ravni, ne le z ustreznim financiranjem, temveč tudi z orodji. Takšna podpora bo omogočila širitev digitalizacije pravosodja na evropski ravni in oblikovanje mehanizmov za tesnejše čezmejno sodelovanje med pravosodnimi organi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO ugotavlja, da je stanje v posameznih državah članicah zelo različno in da se uporabljajo zelo raznolika nacionalna orodja IT, zaradi česar se nekateri mehanizmi, kot je e-CODEX (1), ne uporabljajo dosledno. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Zato je po mnenju EESO še toliko pomembneje, da se določijo pravila za bolj usklajen pristop med državami članicami. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da je digitalizacija pravosodja ključno orodje za resnično sodelovanje med organi držav članic v boju proti kriminalnim dejavnostim, ki resno škodujejo evropskemu prostoru. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO ugotavlja, da pri nekaterih specifičnih vidikih sporočila ni upoštevana večplastna stvarnost pravosodnih sistemov v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO predlaga, naj Komisija sprejme direktivo o sodnih postopkih na daljavo, ki bo določala in dopuščala uporabo videoklica v vseh oblikah in prek katerega koli medija, ki zagotavlja pravico do zasebnosti in ne ogroža varstva osebnih podatkov posameznika ali zaupnosti postopka. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Po mnenju EESO varstva podatkov ne bi ogrozila niti uporaba drugih sredstev za komuniciranje na daljavo, ki so že na voljo, saj se večine obravnav lahko udeleži kdor koli. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da mora imeti policijski organ, ki preiskuje morebitno teroristično skupino v državi članici, takojšen dostop do zbranih podatkov ne le iz podatkovnih zbirk Europola, Eurojusta in Evropskega javnega tožilstva (EJT), temveč tudi zbirk organov kazenskega pregona držav članic. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poudarja, da je treba prednosti digitalizacije čim bolj izkoristiti za možno izvrševanje sodb v drugih državah članicah, za mehanizme alternativnega reševanja sporov in za upravno sodelovanje med državami članicami ter agencijami EU. |
| --- | --- |

1.9

2.   Sporočilo Komisije

| 2.1 | V sporočilu je predlagana zbirka orodij za digitalizacijo pravosodja, da bi se omogočil napredek tega sektorja na digitalnem področju. Predlagani pristop upošteva različne nacionalne okoliščine in nacionalne pristojnosti držav članic ter v celoti spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Hkrati je pomembno, da si vse države članice prizadevajo za zmanjšanje vrzeli na področju digitalizacije in razdrobljenosti nacionalnih pravosodnih sistemov ter izkoristijo priložnosti, ki so na voljo v okviru ustreznih mehanizmov financiranja EU. |
| --- | --- |

2.1

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Kriza zaradi COVID-19 je povzročila številne težave v delovanju pravosodnega sistema in pri učinkovitem sodnem varstvu. Mednje sodijo odlogi postopkov s fizično navzočnostjo in zamude pri čezmejnem vročanju sodnih pisanj, začasna nerazpoložljivost individualne pravne pomoči ter izteki rokov zaradi nakopičenih zaostankov. Hkrati pa večje število postopkov zaradi stečajev in odpuščanj, povezanih s pandemijo, delo sodišč še dodatno otežuje. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Zato so potrebni novi ukrepi za učinkovitejšo in hitrejšo digitalizacijo pravosodja. Pri tem je bistveno podpreti države članice na nacionalni ravni in jim zagotoviti ne le potrebno financiranje, temveč tudi orodja, ki bodo vsem pravosodnim organom in pravosodnim delavcem omogočila, da se pripravijo na to novo obdobje sprememb. Pravosodje mora postati dostopnejše in bližje državljanom. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Samo podpora na nacionalni ravni bo omogočila širitev digitalizacije pravosodja na evropski ravni in oblikovanje mehanizmov za tesnejše čezmejno sodelovanje med pravosodnimi organi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Opozoriti je treba, da je stanje v posameznih državah članicah trenutno na splošno zelo različno in da se uporabljajo zelo raznolika nacionalna orodja IT, zaradi česar se nekateri mehanizmi, kot je e-CODEX, ne uporabljajo dosledno. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Zato je toliko pomembneje, da se določijo pravila za boljše usklajevanje med različnimi državami članicami Evropske unije. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Glavni cilj sporočila je nadaljnja digitalizacija javnih storitev v pravosodju, spodbujanje varne in visokokakovostne tehnologije za komuniciranje na daljavo (videokonference), lajšanje medsebojnega povezovanja nacionalnih podatkovnih zbirk in registrov ter spodbujanje varnih načinov elektronskega prenosa med pristojnimi organi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Digitalizacija pravosodja je ključno orodje za zagotavljanje resničnega sodelovanja med organi držav članic v boju proti kriminalnim dejavnostim, ki resno škodujejo evropskemu prostoru, kot so kazniva dejanja, povezana s terorizmom, pranje denarja in korupcija, trgovina z ljudmi, kazniva dejanja iz sovraštva ter spodbujanje sovražnega govora in nasilja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ta kazniva dejanja so vse pogosteje čezmejne narave, zato je digitalni prehod velik in pomemben napredek pri preiskovanju in kazenskem pregonu teh škodljivih praks. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kljub ogromnemu trudu, ki ga je Komisija vložila v to področje, in čeprav si njeno sporočilo zasluži zelo pozitivno oceno, pa je digitalizacija pravosodja dolgotrajen in težaven proces. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Nekatere posamezne vidike sporočila je mogoče kritizirati zaradi pomanjkljivosti ali nerazumevanja, da predlagane zamisli niso v skladu z večplastno stvarnostjo sodnih sistemov v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Zdi se, da je Komisija spregledala ureditve za izvedbo sodnih obravnav in drugih sodnih postopkov v zadevah civilnega, gospodarskega, delovnega in kazenskega prava (kot so zaslišanja toženih strank in prič v kazenskih preiskavah), pri katerih je dovoljeno, da vpletene strani sodelujejo na daljavo, bodisi prek aplikacij, ki so na voljo na trgu, bodisi prek videokonferenc z uporabo aplikacij za stike. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO se zaveda, da je treba spoštovati norme v pravosodju, vendar nam je kriza zaradi COVID-19 pokazala, da videokonferenc ni treba nujno organizirati v okviru mehanizmov interakcije med sodišči (na nacionalni in mednarodni ravni) ob navzočnosti strank v postopku pred pristojnimi sodišči, ki imajo jurisdikcijo v njihovem kraju prebivališča, ali na vnaprej določenih in dovoljenih krajih (kot so policijske postaje, forenzične službe in drugi), saj se stiki s pričami lahko vzpostavijo prek računalnika ali mobilnega telefona, ne glede na to, kje se nahajajo. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Danes že obstajajo sredstva za komuniciranje na daljavo, ki zagotavljajo ne le pravico do zasebnosti, ampak tudi varstvo podatkov – ključna elementa, ki ju je seveda treba zaščititi. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Opozoriti je treba, da je večina sodnih postopkov dostopna javnosti. Tako so lahko na sodnih obravnavah, odprtih za javnost, navzoči sorodniki in prijatelji različnih vpletenih strank (tožeče in tožene stranke v zadevah civilnega, gospodarskega in delovnega prava ali oškodovanci in storilci v kazenskih postopkih), pa tudi druge osebe, ki niso neposredno udeležene v sodnem procesu, in pogosto celo novinarji ter drugi predstavniki medijev. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Po mnenju EESO zato uporaba drugih sredstev za komuniciranje na daljavo, kot so platforme IT ali druge ustrezno certificirane digitalne aplikacije, ki so že na voljo, ne bi ogrozile varstva podatkov, če se večine sodnih obravnav dejansko lahko udeleži kdor koli. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Poleg tega morajo zlasti v kazenskem procesnem pravu tudi tožene stranke imeti možnost, da so zaslišane na daljavo, namesto da bi se morale osebno zglasiti na sodišču, če ni posebnih izjem, ki bi utemeljevale njihovo osebno navzočnost. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Glede zaslišanja prič bi bilo treba omogočiti, da invalidom, ki živijo v majhnih krajih daleč od najbližjega sodišča, ne bi bilo treba zapustiti udobja svojega doma in čakati ure, da pridejo na vrsto za pričanje, saj so na voljo zanesljive in certificirane elektronske platforme, ki zagotavljajo varnost in zaupnost izmenjave informacij in zaslišanja prič na daljavo. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Komisija v sporočilu predlaga „spodbujanje uporabe varne in visokokakovostne tehnologije za komuniciranje na daljavo (videokonference)“. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Zato in glede na navedeno EESO predlaga, naj Komisija sprejme direktivo o sodnih postopkih na daljavo, ki bo določala in dopuščala uporabo videoklica v vseh oblikah in prek katerega koli medija (na primer stacionarnega ali prenosnega računalnika ali celo mobilnega telefona), ki zagotavlja pravico do zasebnosti in ne ogroža varstva osebnih podatkov posameznika ali zaupnosti postopka. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | To je v skladu s poročilom Komisije o strateškem predvidevanju za leto 2020, iz katerega izhaja, da bi morali biti v središču digitalnega prehoda na področju pravosodja državljani, z njim pa bi bilo treba ustvariti nove priložnosti za različne akterje, kar bi prispevalo k zmanjšanju zaostankov, večji pravni varnosti ter cenejšemu in enostavnejšemu dostopu do pravnega varstva. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Pri tem je potrebna posebna pozornost, ko gre za mladoletnike in ranljive osebe, pa tudi pri kaznivih dejanjih iz sovraštva in zoper spolno nedotakljivost – v teh primerih je še bolj nujno in dejansko bistveno, da se zagotovita zasebnost in pravna varnost. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Komisija v sporočilu obravnava tudi razvoj standardnega modela za dostop do sodne prakse nacionalnih sodišč v strojno berljivi obliki, imenovanega evropski identifikator sodne prakse. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Predlog je treba v celoti podpreti, vendar bo za njegovo polno učinkovitost morda potrebno zakonodajno dopolnilo v smislu standardizacije oblike (in ne vsebine) sodnih odločb. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Kot vemo, ima vsaka država članica ne le svojo zakonodajo, temveč tudi svoj sistem formalizacije. Struktura in sestava sodbe na Portugalskem zagotovo ne bosta enaki kot v Italiji ali Franciji, zato bi morala Komisija te razlike ustrezno upoštevati. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Komisija predlaga tudi vzpostavitev platforme IT za sodelovanje skupnih preiskovalnih skupin, ki združujejo preiskovalce in tožilce držav članic, po potrebi s podporo Europola, Eurojusta in Evropskega javnega tožilstva. Dostop do razpoložljivih podatkov in podatkovnih zbirk v državah članicah bi moral biti omejen na pristojne organe, ki izpolnjujejo zahteve glede varstva podatkov. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | To je odličen predlog, vendar bi ga lahko ovirala premajhna standardizacija pravil v različnih zakonikih o kazenskem postopku držav članic, ki urejajo vsa vprašanja v zvezi s pridobivanjem dokazov. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | Dokler takšne standardizacije ne bo, lahko nekateri preiskovalni postopki vodijo do tega, da so zadeve razglašene za neveljavne v skladu z zakonodajo nekaterih držav članic, s čimer je ogrožena učinkovitost skupnih preiskav. |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | Boj proti terorizmu je eno od vprašanj, ki jih Komisija obravnava v tem sporočilu. Poleg navajanja potrebe po zakonodajnem predlogu o izmenjavi digitalnih informacij o čezmejnih primerih terorizma pa je treba tudi nujno oblikovati in uvesti orodja, ki temeljijo na digitalnih povezavah, za izmenjavo ne le postopkovnih aktov, temveč tudi informacij o osumljencih in dejavnostih nadzorovanih skupin (2). |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | Glede na nujnost boja proti terorizmu EESO meni, da mora imeti policijski organ, ki preiskuje morebitno teroristično skupino v državi članici, takojšen dostop do podatkov ne le iz podatkovnih zbirk Europola, Eurojusta in Evropskega javnega tožilstva, temveč tudi zbirk organov pregona vsake posamezne države članice. Pri tem je treba poskrbeti za to, da podatki ne bodo posredovani nepooblaščenim osebam ali osebam, ki jim ni mogoče zaupati. |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | Poskrbeti je treba tudi za spletne storitve, kot so podaljšanje osebnih izkaznic, elektronska sodna potrdila, potrdila iz matičnega registra ali celo kazenske evidence, pa tudi spletno iskanje sodnih postopkov, saj je tako mogoče te storitve – poleg tega, da se omejijo potovanja do kraja opravljanja storitev – zagotavljati tudi takrat, ko so uradi zaprti za fizični dostop. |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | Kar zadeva medsebojno povezanost podatkov (na primer o podjetjih, stečajih, zemljiških in poslovnih registrih ter kazenskih evidencah), pa je treba zagotoviti, da dostop do teh podatkov v nekaterih primerih (npr. pri podatkih iz kazenskih evidenc) ne ogrozi pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | Zato je bistveno še posebej temeljito preučiti model IT na tem področju, da želena digitalizacija ne bo v škodo državljanov in ne bo ogrozila njihovih temeljnih pravic. |
| --- | --- |

3.32

| 3.33 | Komisija v sporočilu predstavlja instrument, imenovan „prostor Moje e-pravosodje“, katerega cilj je posameznikom zagotoviti elektronski dostop do sodnih aktov, v katere lahko vpogleda in/ali jih pridobi oseba ali njen pravni zastopnik (v nacionalnih zadevah ali v zadevah, ki potekajo v drugih državah članicah). |
| --- | --- |

3.33

| 3.34 | Možnost digitalnega dostopa do informacij, ki se nanašajo na zadeve, v katere so vpleteni posamezniki, je izredno pomemben vidik resnične preglednosti pravosodja, ki je ključna za občutek državljanov, da pravosodje ni nepregledno ali nedostopno, ter za spodbujanje hitrejšega in učinkovitejšega dostopa do pravnega varstva z manj stroški. |
| --- | --- |

3.34

| 3.35 | Dejstvo, da lahko pravosodni organi in odvetniki elektronsko dostopajo do zadev, v katerih je sojenje potekalo v drugi državi članici, je ogromen in zelo pomemben korak naprej pri predlagani digitalizaciji pravosodja. |
| --- | --- |

3.35

| 3.36 | Vendar bo ta odličen predlog Komisije zaradi razlik med državami članicami glede področja uporabe sodne tajnosti v kazenskih postopkih in brez uskladitve nacionalne zakonodaje na tem področju gotovo ogrožen, ko gre za čezmejne registre. |
| --- | --- |

3.36

| 3.37 | Želena digitalizacija pravosodja mora državljanom EU dati nove in pomembne priložnosti za reševanje sporov v čezmejnem kontekstu. To je edini način za uresničitev cilja, da je treba okrepiti pravice državljanov do pravnega varstva. |
| --- | --- |

3.37

| 3.38 | V zvezi s tem Komisija na primer izpostavlja uvedbo (digitalnih) sredstev za vlaganje čezmejnih zahtevkov in možnost čezmejne izterjave preživnine za mladoletnike v okviru starševske odgovornosti. |
| --- | --- |

3.38

| 3.39 | Vendar v sporočilu zanemarja resnično temeljno vprašanje, namreč možnost izvrševanja sodb v drugih državah članicah. Digitalizacija ponuja sredstva za uresničitev tega cilja v praksi, k čemur že dolgo pozivajo številni pravosodni delavci. Opozoriti je treba, da je takšna možnost na več področjih (gospodarsko in družinsko pravo) že zagotovljena, torej jo je treba razširiti še na druga. |
| --- | --- |

3.39

| 3.40 | Že dolgo velja, da sodne odločbe nujno izdajo sodišča vsake države članice in da je treba v zvezi s tem suverenost držav članic Unije šteti za neodtujljivo. |
| --- | --- |

3.40

| 3.41 | Vendar se dejansko številne odločbe nanašajo na premoženje, podjetja ali državljane zunaj države, v kateri je bila izdana sodba. |
| --- | --- |

3.41

| 3.42 | V takih primerih meje med državami članicami ovirajo hitro izvrševanje pravice. Zato bi bilo treba pri pravosodnem sodelovanju znotraj Unije izkoristiti možnosti, ki jih ponuja digitalizacija za izvrševanje sodnih odločb neposredno v državi, v kateri se nahaja zadevno premoženje. |
| --- | --- |

3.42

| 3.43 | Enako velja za mehanizme alternativnega reševanja sporov, ki bi moralo potekati tudi v spletni obliki, vključno z dejavnostmi arbitražnih centrov, mirovnih sodnikov in javnih sistemov za mediacijo. |
| --- | --- |

3.43

| 3.44 | Kar zadeva sodelovanje med nacionalnimi organi ter agencijami in organi EU v boju proti čezmejnemu kriminalu, Komisija pravilno ugotavlja, da je treba krepiti zmogljivosti za digitalno sodelovanje. |
| --- | --- |

3.44

| 3.45 | Čeprav bi bilo pričakovati, da bo v sporočilu opredelila model, ki ga je treba sprejeti, in naložbe, ki bi jih bila pripravljena izvesti za dosego tega pomembnega cilja, pa v njem samo izraža prazno upanje, da se bodo Eurojust, Evropsko javno tožilstvo, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) in Europol dogovorili „o skupnem pristopu, ki bo zagotavljal nemoteno in varno sodelovanje z državami članicami [...]“. |
| --- | --- |

3.45

| 3.46 | Toda na tako pomembnem področju bi morala Komisija določiti časovni okvir za vzpostavitev modela sodelovanja in se zavezati k pripravi instrumenta (morda direktive) za uvedbo mehanizma, ki temelji na potencialu digitalizacije, namesto da samo upa, da se bodo institucije dogovorile med seboj. |
| --- | --- |

3.46

| 3.47 | EESO pozdravlja namero, ki jo je Komisija izrazila v tem sporočilu, in sicer da bo finančno podprla države članice pri razvoju ustreznih informacijskih sistemov in opredelitvi strategije za digitalizacijo pravosodja v EU v okviru novega programa za pravosodje in programa za digitalno Evropo. |
| --- | --- |

3.47

| 3.48 | Opozoriti je treba, da glavna ovira za digitalizacijo niso sodni organi ali državljani, temveč pomanjkanje sredstev, ki jih imajo države članice na voljo za izvajanje tovrstnih ukrepov za vzpostavitev in izvajanje digitalnih platform in elektronskih sistemov na področju pravosodja. |
| --- | --- |

3.48

| 3.49 | Zato je treba zlasti glede na sedanjo krizo, ki tako kratko- kot dolgoročno močno vpliva na gospodarstva držav članic, poiskati finančne rešitve za te države, da bi lahko digitalizirale pravosodje ob ustrezni skladnosti in enotnosti. Šele takrat bo lahko vzpostavljeno čezmejno sodelovanje na evropski ravni. |
| --- | --- |

3.49

| 3.50 | Opozoriti je treba tudi na namero Komisije, da bodo za ta pomemben cilj – in sicer uporabo digitalizacije za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice v EU – na voljo sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

3.50

| 3.51 | Prav tako je pomirjujoče, da bo instrument za tehnično podporo iz predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta po mnenju Komisije v pomoč vsem državam članicam pri izvajanju reform v pravosodju, ki bodo seveda vključevale zgoraj omenjene naložbe v digitalni prehod. |
| --- | --- |

3.51

| 3.52 | Ker Komisija meni, da je v sedanjem čezmejnem sodelovanju, ki poteka v papirni obliki, veliko pomanjkljivosti, ki negativno vplivajo na učinkovitost in stroške sodnih postopkov, je bistveno, da elektronski prenos postane privzeto sredstvo za komunikacijo in izmenjavo dokumentov. |
| --- | --- |

3.52

| 3.53 | Možno bi bilo vzpostaviti decentraliziran sistem IT, ki bi povezoval nacionalne sisteme za hitrejšo in varnejšo elektronsko izmenjavo dokumentov. V ta namen bi bilo treba pri pošiljanju dokumentov in zbiranju dokazov upoštevati varstvo podatkov in zasebnosti. |
| --- | --- |

3.53

| 3.54 | Poenotenje elektronskih postopkov, spodbujanje brezpapirne komunikacije med sodišči ter drugimi organi in službami ter dostava sodnih dokumentov v različnih multimedijskih formatih, ki jo opravijo pravni zastopniki, so bistveni ukrepi za digitalizacijo pravosodja. |
| --- | --- |

3.54

| 3.55 | Komisijo je treba tudi opozoriti, da je treba pravosodnim delavcem zagotoviti orodja za izvajanje predvidenih ukrepov, in sicer z digitalnim usposabljanjem in strokovnimi tečaji za uporabo nekaterih elektronskih aplikacij in platform, kar bo gotovo povzročilo stroške. |
| --- | --- |

3.55

| 3.56 | Pri tem je treba uveljaviti izjemo za države članice, zoper katere so bili uvedeni postopki zaradi kršitve temeljnih pravic ali načel pravne države:






  (a) | te države ne bi smele prejeti sredstev EU in |
| --- | --- | --- |

3.56

(a)

te države ne bi smele prejeti sredstev EU in

| (b) | tudi ne bi smele imeti dostopa do vseh informacij, saj njihovim sodiščem, sodnemu sistemu in policijskim organom ni več mogoče zaupati. |
| --- | --- |

(b)

tudi ne bi smele imeti dostopa do vseh informacij, saj njihovim sodiščem, sodnemu sistemu in policijskim organom ni več mogoče zaupati.

| 3.57 | Sedanja prizadevanja za preobrazbo so trdna podlaga za večjo uporabo tehnoloških zmogljivosti na podlagi novih tehnologij za razvoj digitalno podprtega in na ljudi osredotočenega pravosodnega ekosistema. |
| --- | --- |

3.57

| 3.58 | EESO pričakuje, da bodo zakonodajne spremembe omogočile želeni prehod pravosodja v digitalno dobo, vključno s sprejetjem elektronske identifikacije za digitalno pošiljanje sodnih dokumentov ter dopustnostjo elektronskih in elektronsko posredovanih dokumentov kot dokazov v sodnih postopkih. |
| --- | --- |

3.58

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 712 final.

1

(2)  Mnenje EESO (UL C 110, 22.3.2019, str. 67).

2

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/95

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU

(COM(2018) 51 final – 2018/0018 (COD))

(2021/C 286/17)

| Poročevalec: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Poročevalec:

Dimitris DIMITRIADIS

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 24. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 168(4) in člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 227/0/5 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 24. 3. 2021

Pravna podlaga

člen 168(4) in člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

227/0/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja prizadevanja portugalskega predsedstva Sveta EU, da bi od držav članic pridobilo mandat (1) za začetek pogajanj z Evropskim parlamentom o zakonodajnem predlogu v zvezi z vrednotenjem zdravstvenih tehnologij (HTA) v korist pacientov. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO se strinja, da lahko z dokazi podprti postopki, kot je HTA, ki je ključni dejavnik socialno-ekonomske rasti in inovacij v Uniji, zajemajo tako klinične kot neklinične vidike zdravstvene tehnologije in da je to mogoče doseči s sodelovanjem med državami članicami na ravni Unije, pri čemer bi bil cilj prispevati k visoki ravni varovanja zdravja pacientov in zagotoviti nemoteno delovanje vključujočega enotnega trga. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja, da bo uredba o vrednotenju zdravstvenih tehnologij, ko bo sprejeta, pomenila velik korak naprej na področju zdravstvenega varstva in bo utrla pot močni evropski zdravstveni uniji, ki bo izboljšala in varovala zdravje vseh državljanov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO opozarja, da je v mandatu zdravje predstavljeno kot trg, čeprav je zdravje skupno dobro in bi ga bilo treba obravnavati z vidika splošnega interesa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO priznava, da bi lahko imelo vrednotenje zdravstvenih tehnologij ključno vlogo pri zagotavljanju pravičnega in vzdržnega zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO podpira odločitev Komisije, da področje uredi z uredbo in ne z drugim pravnim aktom, saj se bo tako zagotovilo bolj neposredno in tesnejše sodelovanje na ravni držav članic (2) in med njimi z evropskega vidika. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da bo delež starejšega prebivalstva v Evropi v prihodnjih letih verjetno naraščal. Poleg tega se bo zaradi povečanja kroničnih bolezni, pandemij in uporabe zapletenih novih tehnologij povečala potreba po naložbah v sisteme zdravstvenega varstva, medtem ko se države članice soočajo z vse večjimi proračunskimi omejitvami. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO podpira uporabo davčnih spodbud v nekaterih državah članicah, kakor tudi možnost zvišanja minimalnega praga za državno pomoč. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da bi morale države članice podpreti in financirati zamisli o novih zdravstvenih tehnologijah in vse ustrezne pobude zagonskih podjetij. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO se strinja s pobudo, da bi se uvedlo boljše usklajevanje HTA s predložitvijo enotne dokumentacije, in podpira postopni časovni okvir izvajanja, vendar opozarja, da ni posebnih določb za MSP. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO je zaskrbljen zaradi določenih časovnih okvirov izvajanja, zlasti triletnega odloga začetka uporabe, in meni, da bi to bilo mogoče skrajšati v korist pacientov in stroškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO predlaga, naj se v uredbo vključijo preventivni ukrepi, ki bodo pomembno vplivali na paciente, na primer smernice za bolnišnice pri nadzoru, preprečevanju in zmanjševanju bolnišničnih okužb, in naj se njeno področje uporabe razširi oziroma dopolni z določbami v zvezi s tem v okviru obravnavanja neizpolnjenih zdravstvenih potreb. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO poudarja, da je za izpolnitev obljube o digitalnih storitvah zdravstvenega varstva in oskrbe, katere del je tudi HTA, ključno sodelovanje civilne družbe (zlasti organizacij socialne ekonomije in organizacij pacientov). |
| --- | --- |

1.13

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Predlog uredbe je bil pripravljen po več kot 20 letih prostovoljnega sodelovanja na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij (HTA). Po sprejetju direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu (Direktiva 2011/24/EU) (3) je bila leta 2013 na ravni EU ustanovljena prostovoljna mreža nacionalnih organov in organizacij za HTA, da bi zagotavljala strateške in politične smernice za znanstveno in tehnično sodelovanje na ravni Unije. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Na podlagi tega dela, ki so ga dopolnili trije zaporedni skupni ukrepi za HTA (4), so Komisija in države članice razvile zanesljivo bazo znanja o informacijah in metodologijah v zvezi z vrednotenjem zdravstvenih tehnologij. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO priznava, da zdravstveni sistemi in postopek za HTA temeljijo na nacionalnih tradicijah in kulturah, vendar smo njegovi člani kot evropski državljani trdno prepričani, da bomo prihodnje izzive na področju zdravstvenega varstva premagali le z učinkovitim sodelovanjem na evropski ravni in le tako izkoristili prihodnje priložnosti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Spodbujati je treba načelo vzpostavitve analize pričakovanega prihodnjega razvoja, zlasti s pregledom perspektiv, da se omogoči zgodnje evropsko in nacionalno prepoznavanje nastajajočih zdravstvenih tehnologij, ki bodo verjetno pomembno vplivale na paciente, javno zdravje in sisteme zdravstvenega varstva. Ta analiza pričakovanega prihodnjega razvoja bi se lahko uporabila za podporo koordinacijski skupini pri načrtovanju njenega dela. |
| --- | --- |

2.4

3.   Težave in pomanjkljivosti, obravnavane v predlogu

| 3.1 | EESO se strinja z ugotovitvijo obsežnega posvetovanja, da je dostop do trga inovativnih tehnologij zdaj oviran ali celo izkrivljen zaradi različnih nacionalnih ali regionalnih birokratskih postopkov ali metod ter zahtev na področju HTA, ki jih po vsej Uniji določajo različne nacionalne zakonodaje in prakse. Zato je Komisija morala pripraviti predlog uredbe kot najustreznejši zakonodajni akt (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO se strinja tudi z ugotovitvijo, da sedanje razmere prispevajo k nepredvidljivosti poslovanja ter višjim stroškom za industrijo in MSP, kar povzroča zamude pri dostopu do novih tehnologij in negativno vpliva na inovacije. Primer sedanje neusklajenosti je naveden v dokumentu, ki ga je objavil inštitut za konkurenčnost I-Com (6). Na strani 49 se sklicuje na Evropsko potrošniško organizacijo (BEUC) ter navaja njeno ugotovitev, da nekateri organi za HTA svoje ocene dajo na voljo javnosti, bodisi neposredno bodisi na zahtevo, drugi pa jih obravnavajo kot zaupne. Poleg tega naj bi nekateri organi HTA dopuščali opazovalne študije za vrednotenje zdravila, drugi pa zavračali. Kot je razvidno iz sodelovanja pri projektih HTA v EU, ki traja že več desetletij, te težave niso bile zadovoljivo odpravljene z dosedanjim povsem prostovoljnim pristopom k skupnemu delu. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ta pristop bo omogočil dejansko odpravo sedanje razdrobljenosti nacionalnih sistemov HTA (tj. različne postopke in metodologije, ki vplivajo na dostop do trga) ob upoštevanju, da je treba zanesljivost vsakega novega mehanizma zagotavljati s spoštovanjem neodvisnosti in svobode izražanja zainteresiranih strani ter izključno na podlagi znanstvenih, etičnih in nepristranskih meril in da je mogoče cilje te pobude ustrezno doseči z okrepljenim sodelovanjem pri HTA na ravni Unije in na podlagi teh načel. Poleg krepitve sodelovanja na drugih ravneh, ki so ključne za HTA (v državah članicah, ki imajo težave, ker nimajo registra pacientov), je treba na primer pripraviti nacionalne akcijske načrte za vse bolezni, da se pospeši delo ministrstev za zdravstvo v teh državah ob upoštevanju dobrih praks v drugih državah članicah. Pri tem pristopu se pri znanstvenih odločitvah upoštevajo tudi družbene vrednote in prednostne naloge. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poudarja, da je treba podpirati tehnološke inovacije v zdravstvenem sektorju tudi na področju zunajbolnišnične oskrbe na lokalni ravni. Zaradi staranja prebivalstva (7), vse večje pojavnosti kroničnih bolezni in vse več ljudi, ki niso zmožni živeti samostojno, sta potrebni specializacija ter učinkovitejša uporaba tehnologij in metod zdravljenja za oskrbo na domu. Zato je treba oblikovati posebne programe za HTA s ciljem izboljšanja oskrbe in pomoči na domu, ne le z uporabo novih tehnologij in telemedicine, temveč tudi s splošnim izboljšanjem kakovosti storitev v sektorju oskrbe. |
| --- | --- |

3.4

4.   Kakšni so pričakovani rezultati predloga?

| 4.1 | Namen predloga uredbe EU o HTA je med drugim zagotoviti, da bo mehanizem, ki zagotavlja klinične ocene, vključeval le eno predložitev na ravni Unije, izboljšati razpoložljivost inovativnih zdravstvenih tehnologij za paciente v Uniji, zagotoviti boljšo uporabo razpoložljivih virov ter povečati predvidljivost poslovanja. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO podpira odločitev Komisije, da področje uredi z uredbo in ne z drugim pravnim aktom, saj se bo tako zagotovilo bolj neposredno in tesnejše sodelovanje na ravni držav članic in med državami članicami z evropskim pristopom. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Namen predloga uredbe je zagotoviti, da bodo metodologije in postopki za vrednotenje zdravstvenih tehnologij po vsej EU bolj predvidljivi ter da se skupne klinične ocene ne bodo podvajale na nacionalni ravni, s čimer se preprečijo prekrivanje in neskladja. Prednostna možnost naj bi zagotavljala najboljšo kombinacijo uspešnosti in učinkovitosti za doseganje ciljev politike, hkrati pa upošteva tudi načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Omogoča najboljše možno doseganje ciljev notranjega trga. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO meni, da predlog uredbe državam članicam zagotavlja trajnosten okvir, ki jim omogoča, da združijo strokovno znanje in okrepijo odločanje na podlagi dokazov, ter s katerim se podpirajo njihova prizadevanja pri zagotavljanju vzdržnosti nacionalnih zdravstvenih sistemov. Prednostna možnost je tudi stroškovno učinkovita, saj so prihranki za države članice, industrijo in MSP zaradi združevanja sredstev, preprečevanja podvajanja ter izboljšanja predvidljivosti poslovanja veliko večji od stroškov. Predlog vsebuje določbe o uporabi skupnih orodij za HTA, pri čemer bi se področje uporabe razširilo postopoma in bi najprej zajemalo zdravila proti raku, zdravila sirote in zdravila za napredno zdravljenje, ter za sodelovanje držav članic na ravni Unije določa štiri stebre, in sicer skupne klinične ocene, skupna znanstvena posvetovanja, opredelitev nastajajočih zdravstvenih tehnologij in prostovoljno sodelovanje. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Čeprav se EESO strinja z natančnim časovnim okvirom izvajanja, meni, da je pomembna vloga umetne inteligence skupaj z digitalno preobrazbo spremenila področje zdravstvenega varstva in oskrbe, saj omogoča hitre strategije zdravljenja. Zato je EESO zaskrbljen zaradi določenih časovnih okvirov izvajanja, zlasti triletnega odloga začetka uporabe, kot je določen v členu 5(2)(b) (8), in meni, da bi to bilo mogoče skrajšati v korist pacientov in stroškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | K pacientu usmerjen pristop je edini način za zagotovitev ustreznega zdravstvenega varstva. Zato je treba v predlagani mreži zainteresiranih strani, koordinacijski skupini in pri vseh kliničnih ocenah upoštevati vlogo pacientov, negovalcev, socialne ekonomije in organizacij pacientov. Podpiramo poziv Evropskega foruma pacientov k obveznemu in smiselnemu vključevanju skupnosti pacientov, da se zagotovi izvajanje HTA v interesu pacientov (9). |
| --- | --- |

4.6

5.   Katere zakonodajne in nezakonodajne možnosti so bile predvidene in ali je med njimi prednostna možnost?

| 5.1 | EESO meni, da je predlog uredbe popolnoma skladen s krovnimi cilji EU, vključno z nemotenim delovanjem notranjega trga, vzdržnimi zdravstvenimi sistemi ter ambicioznim programom raziskav in inovacij. |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Poleg tega da je skladen s temi cilji politike EU, je tudi v skladu z veljavnima Pogodbama EU in zakonodajo v zvezi z zdravili, in vitro diagnostičnimi medicinskimi pripomočki in medicinskimi pripomočki (10). Čeprav bosta regulativni postopek in postopek za HTA ostala popolnoma ločena, saj imata različna namena, pa obstajajo na primer priložnosti za ustvarjanje sinergij z medsebojno izmenjavo informacij in boljšo usklajenostjo časovnega okvira postopkov predlaganih skupnih kliničnih ocen in centraliziranega dovoljenja za promet z zdravili (11). |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.2 | Predlog ima pravno podlago v členih 114 in 116 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Člena 114 in 116 PDEU omogočata sprejetje ukrepov za približevanje zakonskih določb, predpisov ali upravnih ukrepov v državah članicah, če so potrebni za vzpostavitev ali delovanje notranjega trga, obenem pa zagotavljata visoko raven varovanja javnega zdravja. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Predlog mora biti skladen tudi s členom 168(7) PDEU, ki določa, da Unija upošteva odgovornost držav članic za opredelitev njihove zdravstvene politike ter za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Popolnoma jasno je, da bodo države članice Unije še naprej odgovorne za vrednotenje nekliničnih vidikov zdravstvenih tehnologij, kot so ekonomski, socialni in etični vidiki, ter odločanje o cenah in povračilih. Toda EESO predlaga, naj se zaradi zagotavljanja preglednosti in dostopnosti za vse državljane preuči možnost uvedbe skupne cenovne politike v EU za zdravila, medicinske pripomočke ter in vitro diagnostične medicinske pripomočke, zlasti če so bila zanje izvedena vrednotenja zdravstvenih tehnologij, ter se o tej temi izvede ločena študija. Namen je izboljšati njihovo dostopnost za vse evropske državljane in preprečiti vzporedni izvoz ali uvoz, ki temelji zgolj na ceni. S tem bi se zagotovila podpora za delo nacionalnih komisij, pristojnih za vodenje registra ali spremljanje najvišjih sprejemljivih cen v nekaterih državah, zlasti za medicinske pripomočke. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.3 | Čeprav je treba zdravstveno tehnologijo v širšem smislu razumeti kot zdravila, medicinske pripomočke in in vitro diagnostične medicinske pripomočke ali medicinske in kirurške postopke ter ukrepe za preprečevanje bolezni, diagnosticiranje ali zdravljenje, ki se uporabljajo v zdravstvenem varstvu, so skupne klinične ocene omejene na: zdravila, za katera se uporablja centraliziran postopek izdajanja dovoljenj za promet, nove zdravilne učinkovine in obstoječe izdelke, pri katerih je dovoljenje za promet razširjeno na novo terapevtsko indikacijo, ter na določene razrede medicinskih pripomočkov in in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov, za katere so ustrezni strokovni odbori, vzpostavljeni v skladu z uredbama (EU) 2017/745 (12) in (EU) 2017/746 (13), predložili mnenja ali stališča ter ki jih je izbrala koordinacijska skupina, ustanovljena v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Za preprečevanje degenerativnih bolezni in zmanjšanje števila nepotrebnih hospitalizacij starejših ljudi, ki potrebujejo oskrbo, je treba uvesti ukrepe za večjo kakovost oskrbe in pomoči ter posledično večjo varnost pacientov in njihovo boljše počutje. |
| --- | --- |

5.4

| 5.4.1 | EESO meni, da bi bilo treba dopolniti področje uporabe uredbe in vanj vključiti ukrepe, kot je podpora bolnišnicam na področju nadzora, preprečevanja in omejevanja bolnišničnih okužb, ki so lahko zelo koristni v primeru pandemije, kot je sedanja. Ta konkretni primer se nanaša na okoli 37 000 (14) oseb, ki v Evropi vsako leto umrejo zaradi bolnišničnih okužb. Nujno je treba izboljšati varnost pacientov in kakovost zdravstvenih storitev s poudarkom na preprečevanju teh okužb in ustrezni uporabi antibiotikov. |
| --- | --- |

5.4.1

6.   Kolikšni so stroški prednostne možnosti?

| 6.1 | EESO meni, da je prednostna možnost stroškovno učinkovita, saj so prihranki za države članice in industrijo (15) zaradi združevanja sredstev, preprečevanja podvajanja in izboljšanja predvidljivosti poslovanja veliko večji od povzročenih stroškov. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESO podpira zamisel, da se dodelijo finančna sredstva za skupno delo in prostovoljno sodelovanje pri HTA med državami članicami na področjih, kot sta razvoj in izvajanje programov cepljenja, da bi bilo na voljo dovolj sredstev (16) za skupno delo iz predloga uredbe, in finančna sredstva za okvir za podporo teh dejavnosti. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESO predlaga, naj koordinacijska skupina, sestavljena iz predstavnikov držav članic, za zagotovitev stroškovne in časovne učinkovitosti obravnava več kot eno in največ tri teme, in sicer vzporedno, tj. eno v zvezi z zdravili proti raku, zdravili sirotami in zdravili za napredno zdravljenje, eno v zvezi z vsemi drugimi zdravili in eno v zvezi z in vitro diagnostičnimi medicinskimi pripomočki in medicinskimi pripomočki. Odločitve bi morali ti znanstveni organi sprejemati z navadno večino. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Skupni javni in zasebni odhodki za zdravstveno varstvo v EU znašajo okoli 1 300 milijard EUR letno (17), od tega 220 milijard za zdravila (18) in 100 milijard za medicinske pripomočke (19). V povprečju torej obsegajo okoli 10 % bruto domačega proizvoda EU (20). |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESO meni, da so zaradi staranja prebivalstva ter hkratnega povečanja kroničnih bolezni in pandemij večje tudi potrebe po naložbah v sisteme zdravstvenega varstva, medtem ko se države članice soočajo z vse večjimi proračunskimi omejitvami. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EESO poleg tega meni, da bodo morale države članice zaradi teh sprememb dodatno povečati učinkovitost proračunov za zdravstveno varstvo s poudarkom na učinkovitih tehnologijah ter ohranjanjem spodbud za inovacije (21). |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EESO podpira uporabo davčnih spodbud v nekaterih državah članicah, kakor tudi možnost zvišanja minimalnega praga za državno pomoč. Eden od predlogov, ki bi ga bilo treba preučiti, je možnost zvišanja minimalnega praga za državno pomoč s sedanjih 200 000 EUR na vsaj 700 000 EUR za MSP, dejavna na področju zdravstva, socialnega varstva ali medicinske in farmacevtske oskrbe, pri tem pa bi se za ta podjetja določile dodatne zahteve glede kakovosti, kot so priprava projektov, ki zahtevajo sodelovanje več takih podjetij, vlaganje v raziskave in inovacije ali vlaganje celotnega dobička nazaj v podjetje. Te določbe bi lahko spodbudile MSP in podjetja socialnega gospodarstva, da bi več vlagala v raziskave, inovacije in razvoj mrežnega sodelovanja (22). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | EESO meni, da je javno financiranje zelo pomembno za HTA in da bi ga bilo gotovo mogoče okrepiti s sodelovanjem, s čimer bi se izognili podvajanju prizadevanj. Po ocenah vsako vrednotenje zdravstvenih tehnologij, izvedeno v eni od držav, nacionalne organe stane okoli 30 000 EUR, zdravstveni sektor pa 100 000 EUR (23). Če na primer deset držav članic izvede vrednotenje iste zdravstvene tehnologije in bi to delo nadomestili s skupnim poročilom, bi lahko prihranili do 70 % tega zneska, tudi če predpostavljamo, da je strošek skupnega vrednotenja zaradi večjih potreb po usklajevanju trikrat višji kot strošek posameznega nacionalnega poročila. Ta sredstva se lahko privarčujejo ali uporabijo za druge dejavnosti v zvezi s HTA. Toda zaradi zelo visokih stroškov novih tehnologij je nujno, da se pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij, na podlagi katerega država članica sprejema odločitve o povračilu stroškov tehnologije, upoštevajo možnosti zdravljenja na nacionalni ravni. Pri onkološkem zdravljenju, katerega strošek na pacienta običajno presega 100 000 EUR, bi bil na primer strošek neustrezne klinične ocene veliko višji od prihranka, doseženega s skupnim vrednotenjem. Omeniti je treba tudi, da Evropska koalicija onkoloških bolnikov (ECPC) pozdravlja obravnavani predlog, saj bi skupne klinične ocene preprečile podvajanje dela ter s tem odpravile tveganje za različne rezultate in tako zmanjšale zamude pri dostopu do novih načinov zdravljenja (24). Mednarodno združenje vzajemnih zavarovalnic (AIM, mednarodna zveza nevladnih izvajalcev zdravstvenega varstva) z zadovoljstvom ugotavlja, da Komisija predlaga uvedbo trajnejše ureditve sodelovanja na področju HTA na ravni EU (25). |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Sektor zdravstvene tehnologije je zaradi ogromnega ekonomskega interesa izpostavljen navzkrižjem interesov, zato je zelo pomembna objektivna, neodvisna in pregledna organizacija vrednotenja zdravstvene tehnologije, kot je navedeno v predlogu. |
| --- | --- |

6.9

7.   Kakšen bo učinek na MSP in mikropodjetja?

| 7.1 | EESO meni, da bo predlog koristil MSP in socialnim podjetjem, ki delujejo v tem sektorju, saj bo poročilo o klinični oceni temeljilo na dokumentaciji s popolnimi in posodobljenimi informacijami, s čimer se bodo zmanjšali upravno breme in stroški izpolnjevanja obveznosti, povezani s predložitvijo različne dokumentacije za izpolnitev različnih zahtev na področju nacionalnega vrednotenja zdravstvenih tehnologij. To bo povečalo udeležbo MSP, zato EESO obžaluje, da zanje niso predvidene posebne določbe. S kliničnimi ocenami in znanstvenimi posvetovanji, ki jih predvideva predlog, bi se za industrijo zlasti povečala predvidljivost poslovanja. To je še posebej pomembno za MSP in socialna podjetja, ker imajo običajno manjše portfelje izdelkov ter bolj omejena namenska sredstva in zmogljivosti za HTA (26). Omeniti je treba, da v predlogu niso določene pristojbine za skupne klinične ocene ali skupna znanstvena posvetovanja, kar je zelo pomemben dejavnik z vidika zaposlovanja oziroma zmanjševanja brezposelnosti. Pričakuje se, da bo imela boljša predvidljivost poslovanja zaradi skupnega dela pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij po vsej EU pozitiven učinek na konkurenčnost panoge zdravstvene tehnologije EU. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Za MSP bi bila lahko zelo pomembna finančna spodbuda spodbujanje sodelovanja pri evropskih programih za financiranje razvoja v okviru nacionalnih strateških referenčnih okvirov (NSRO) po letu 2020. Programi NSRO za obdobje 2014–2020 so vključevali posebne določbe za raziskave in razvoj za boj proti revščini in brezposelnosti. |
| --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | EESO meni, da bi bilo treba te programe ne le ohraniti, temveč jih razširiti v širšem okviru načel predloga uredbe, pri čemer bi morali delovati kot spodbuda za raziskave, razvoj ter inventivnost. |
| --- | --- |

7.2.1

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU.

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment.

2

(3)  Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

3

(4)  Skupni ukrep mreže EUnetHTA 1 v obdobju 2010–2012, skupni ukrep mreže EUnetHTA 2 v obdobju 2012–2015 in skupni ukrep mreže EUnetHTA 3 v obdobju 2016–2019. Glej http://www.eunethta.eu/.

4

(5)  https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment

5

(6)  http://www.astrid-online.it/static/upload/7787/7787e169a7f0afc63221153a6636c63f.pdf

6

(7)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2015/pdf/ee3_en.pdf

7

(8)  Glej opombo 1.

8

(9)  Position statement from the Workgroup of European Cancer Patient Advocacy Networks (WECAN) on further EU integration of HTA (Izjava o stališču delovne skupine evropskih mrež za podpiranje onkoloških bolnikov (WECAN) o nadaljnjem povezovanju vrednotenja zdravstvenih tehnologij v EU), https://wecanadvocate.eu/wecan-position-further-eu-integration-of-hta/.

9

Position statement from the Workgroup of European Cancer Patient Advocacy Networks (WECAN) on further EU integration of HTA

(10)  Zadevna zakonodaja vključuje Direktivo 2001/83/ES, Uredbo (ES) št. 726/2004, Uredbo (EU) št. 536/2014, Uredbo (EU) 2017/745 in Uredbo (EU) 2017/746.

10

(11)  Potrebo po izboljšanju sinergij so države članice prepoznale v dokumentu o razmisleku mreže za vrednotenje zdravstvenih tehnologij z naslovom Synergies between regulatory and HTA issues on pharmaceuticals (Sinergije med regulativnimi vprašanji in vprašanji na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij v zvezi z zdravili), prepoznali pa sta ju tudi mreža EUnetHTA in Evropska agencija za zdravila (EMA) v skupnem poročilu z naslovom Report on the implementation of the EMA-EUnetHTA three-year work plan 2012-2015 (Poročilo o izvajanju triletnega delovnega načrta agencije EMA in mreže EUnetHTA za obdobje 2012–2015).

11

Synergies between regulatory and HTA issues on pharmaceuticals

Report on the implementation of the EMA-EUnetHTA three-year work plan 2012-2015

(12)  UL L 117, 5.5.2017, str. 1.

12

(13)  UL L 117. 5.5.2017, str. 176.

13

(14)  http://www.cleoresearch.org/en/

14

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041; prihranki pri stroških za skupna vrednotenja (ocene relativne učinkovitosti) bi lahko dosegli 2,67 milijona EUR letno.

15

(16)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041; skupni stroški prednostne možnosti so ocenjeni na približno 16 milijonov EUR.

16

(17)  Podatki Eurostata iz delovnega dokumenta služb Komisije Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy (Farmacevtska industrija: strateški sektor za evropsko gospodarstvo), GD GROW, 2014. Eurostat, odhodki izvajalcev zdravstvenega varstva za vse države članice, pri čemer so podatki iz leta 2012 ali novejši. V primeru Irske, Italije, Malte in Združenega kraljestva so te številke dopolnjene s podatki o zdravju Svetovne zdravstvene organizacije (v skladu z letnim menjalnim tečajem Evropske centralne banke).

17

Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy

(18)  Podatki Eurostata, GD GROW, SWP, 2014, Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy (Farmacevtska industrija: strateški sektor za evropsko gospodarstvo).

18

(19)  Sporočilo Varni, učinkoviti in inovativni medicinski pripomočki ter in vitro diagnostični medicinski pripomočki v korist pacientov, potrošnikov in zdravstvenih delavcev, COM(2012) 540 final. Izračuni Svetovne banke, EDMA, Espicom in Eucomed.

19

in vitro

(20)  Evropska komisija. Tematsko poročilo evropskega semestra: Zdravje in zdravstveni sistemi, 2015. Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve (GD ECFIN), Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU (Politike obvladovanja javne porabe za zdravila v EU), 2012. Glej tudi http://ec.europa.eu/smart-regulation/ roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf.

20

Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU

(21)  GD ECFIN, Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU (Politike obvladovanja javne porabe za zdravila v EU), 2012.

21

(22)  Trenutno Uredba (EU) 1407/2013 omejuje višino državne pomoči, ki jo lahko prejme podjetje, na 200 000 EUR v obdobju treh let, pri čemer se lahko pomoč dodeli tudi v obliki davčnih olajšav. EU je zaradi gospodarske krize leta 2008 to zgornjo mejo začasno dvignila na 500 000 EUR v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva. Upoštevati je treba, da bo vse večje povpraševanje po zdravstvenih storitvah, zlasti za osebe, ki potrebujejo oskrbo, postalo ena glavnih postavk odhodkov za sisteme zdravstvenega varstva držav članic, zato bi bilo smiselno določiti poseben sistem spodbud in pomoči na tem področju, zlasti za podjetja, ki opravljajo storitve socialne pomoči na lokalni ravni.

22

(23)  GD ECFIN, The 2015 Ageing Report (Poročilo o staranju), 2015. OECD, 2015. Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges (Odhodki in politika na področju zdravil: pretekli trendi in prihodnji izzivi).

23

The 2015 Ageing Report

Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges

(24)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/614772/EPRS_BRI(2018)614772_EN.pdf

24

(25)  https://www.aim-mutual.org/wp-content/uploads/2018/02/AIM-on-HTA.pdf

25

(26)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041

26

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/102 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/102

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi s prenosom izvedbenih pooblastil na Komisijo za opredelitev pomena izrazov, uporabljenih v nekaterih določbah navedene direktive

(COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS))

(2021/C 286/18)

| Poročevalec: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Poročevalec:

Christophe LEFÈVRE

| Zaprosili | Svet Evropske unije, 7. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 113 PDEU |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 13. 4. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 226/2/6 |

Zaprosili

Svet Evropske unije, 7. 1. 2021

Pravna podlaga

člen 113 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

13. 4. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

226/2/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO podpira splošni cilj predloga Komisije, saj je zagotavljanje pravne varnosti in predvidljivosti v zvezi z direktivo o DDV (1) ključnega pomena za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev v vseh državah članicah in za nadaljnje spodbujanje enotnega trga. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sedanja razhajanja med državami članicami glede razlage in izvajanja direktive o DDV nedvomno škodujejo enotnemu trgu, kot je poudarila Komisija. EESO zato poziva k hitremu in učinkovitemu ukrepanju v zvezi s tem. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Večja enotnost pravil o DDV bi dejansko lahko zmanjšala stroške izpolnjevanja obveznosti in spodbudila rast za vsa podjetja, ki poslujejo v EU, zlasti za MSP, ki delujejo na nadnacionalni ravni, saj jih bolj prizadenejo posledice regulativnih razlik med državami članicami. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Razlike pri uporabi pravil o DDV lahko povzročijo precejšnja negativna izkrivljanja na notranjem trgu in posledično negativne socialne učinke, ki bi jih bilo treba preprečiti z zagotavljanjem večje doslednosti pri uporabi obstoječih pravil. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vendar EESO kljub temu opozarja, da bi lahko predlog Komisije, zlasti predlagani nabor vprašanj, ki bi jih bilo treba obravnavati v okviru novega sklopa pravil, naletel na velik odpor številnih držav članic, ki bi lahko načelno nasprotovale predlogu Komisije. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO zato poziva k razmisleku o drugih ukrepih, s katerimi bi lahko čim prej izboljšali enotni trg. Ob upoštevanju sedanjega političnega okolja predlaga Komisiji, naj najprej razmisli o izboljšanju in okrepitvi obstoječega svetovalnega odbora za DDV in njegovega postopka odločanja, da bi izboljšali nezadovoljivo stopnjo enotnosti pravil o DDV v državah članicah. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poleg tega meni, da bi bilo koristno pozorno slediti neenotni uporabi in izvajanju dogovorjenih pravil o DDV na nacionalni ravni. Za namen izboljšanja enotnosti v sedanjem regulativnem okviru je treba obstoječe razlike pregledno, jasno in javno predstaviti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Ta pristop bi lahko privedel do učinkovitega sistema medsebojnega pritiska, kar bi državam članicam precej otežilo odstopanje od konsolidiranih razlag in praks izvajanja v škodo notranjega trga. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Odboru se nadalje zdi pomembno, da Komisija izvede ocene učinka morebitnih razlik pri izvajanju ali razlagi dogovorjenih pravil o DDV v državah članicah. Ocene učinka bi bilo treba objaviti, odbor za DDV pa bi moral o njih ustrezno razpravljati in jih nadalje spremljati. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO želi opozoriti še na nekatere možne neželene učinke novega predloga. Predlagana vloga Komisije pri izvajanju v zvezi z nekaterimi glavnimi koncepti v direktivi o DDV bi lahko otežila razlikovanje med področjem uporabe novih pooblastil Komisije na eni strani in tem, kaj bo dejansko pomenilo spremembo direktive o DDV, na drugi strani. Takšna negotovost bi lahko preprečila dosego potrebnega soglasja o spremembi direktive o DDV v Svetu v prihodnosti. |
| --- | --- |

1.10

2.   Predlog Komisije

| 2.1 | V obravnavanem zakonodajnem predlogu je poudarjeno, da Komisija trenutno nima izvedbenih pooblastil glede direktive o DDV. V zvezi s tem je edini razpoložljivi instrument za izvajanje določb te direktive svetovalni odbor iz člena 398. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Svetovalni odbor sestavljajo predstavniki držav članic in Komisije, pristojen pa je za preučevanje vprašanj Komisije ali države članice v zvezi z uporabo določb EU o DDV. Svetovalni odbor lahko sprejme samo nezavezujoče smernice o uporabi direktive o DDV, zavezujoče izvedbene ukrepe pa lahko sprejme le Svet na podlagi predloga Komisije. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Po navedbah Komisije obstoječe smernice ne zagotavljajo vedno enotne uporabe zakonodaje EU o DDV, tudi zaradi očitnih težav pri doseganju soglasja o smernicah v okviru svetovalnega odbora. V zvezi z obravnavano zadevo Komisija navaja več primerov neuspelih poskusov pri doseganju soglasja o pravilih in načelih v zvezi s strateškimi določbami in koncepti iz direktive o DDV. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komisija nadalje trdi, da bi takšna neskladja lahko povzročila več negativnih učinkov, med drugim: (i) tveganje dvojne obdavčitve ali neobdavčitve, (ii) pravno negotovost in nepredvidljivost ter (iii) dodatne stroške za podjetja. V zvezi s tem sodna praksa Sodišča Evropske unije, čeprav je koristna, po mnenju Komisije ne bi bila optimalna rešitev, s katero bi se izognili vsem negotovostim, ki izhajajo iz določb direktive o DDV. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Zakonodajni predlog zaradi izboljšanja pravne varnosti in predvidljivosti predvideva pooblastitev Komisije za sprejemanje izvedbenih aktov na nekaterih področjih, ki jih zadeva direktiva o DDV, ter ustanovitev odbora, ki bo nadzoroval nova pooblastila Komisije. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Predlagana izvedbena vloga Komisije bo osredotočena na tista specifična področja in koncepte, povezane z DDV v EU, pri katerih so potrebne enotna uporaba ter večja gotovost in predvidljivost. Razen predvidenih pristojnosti Komisije bo Svet obdržal svoja izvedbena pooblastila. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V novih pravilih je zlasti navedeno, da bo Komisija z izvedbenimi akti določila pomen izrazov, ki se uporabljajo na naslednjih področjih/konceptih direktive o DDV: (i) davčni zavezanci za namene DDV; (ii) transakcije, ki so obdavčljive za namene DDV; (iii) kraj obdavčljive transakcije; (iv) obdavčljivi dogodek in obveznost obračuna DDV; (v) davčna osnova za DDV; (vi) oprostitve plačila DDV; (vii) odbitki od DDV; (viii) obveznosti davčnih zavezancev in nekaterih oseb, ki niso davčni zavezanci, ter (ix) posebne ureditve glede davka. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Pravna podlaga predloga je člen 113 PDEU, ki Svetu omogoča, da po posebnem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom soglasno sprejme določbe za harmonizacijo pravil držav članic na področju posrednega obdavčenja. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | V skladu s predlogom prenos izvedbenih pooblastil na Komisijo ne izključuje splošnega nadzora držav članic nad tem, kako Komisija izvaja ta pooblastila. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | V skladu z novimi pravili se ustanovi poseben odbor. Določbe o sestavi in predsedniku odbora so neposredno zajete v členu 3 uredbe o postopku v odboru. |
| --- | --- |

2.10

3.   Splošne in posebne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja in podpira splošni cilj predloga Komisije. Zagotavljanje pravne varnosti in predvidljivosti v zvezi z direktivo o DDV je bistvenega pomena za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev in spodbujanje enotnega trga. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Trenutna razhajanja med državami članicami v zvezi z izvedbenimi akti škodujejo enotnemu trgu, kot je poudarila Komisija. Poleg tega je regulativni okvir še bolj zapleten zaradi dejstva, da so lahko različni ne le izvedbeni akti, pač pa tudi razlaga pravil in konceptov iz direktive o DDV. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Večja enotnost pravil o DDV bi dejansko lahko zmanjšala stroške izpolnjevanja obveznosti in spodbudila rast za vsa podjetja, ki poslujejo na notranjem trgu, zlasti za MSP, ki delujejo na nadnacionalni ravni. Večja usklajenost med državami članicami na področju DDV bi lahko imela znatne koristi za konsolidacijo notranjega trga. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Obstajajo številni primeri negativnih posledic zaradi razlik pri izvajanju dogovorjenih pravil o DDV. Na primer, ni skupnega soglasja in razlage o tem, ali je „skladišče“„stalna poslovna enota davčnega zavezanca ali drugo“, ali o pomenu izraza „dobavitelj[,] ki sam ali prek tretje osebe za njegov račun odpošilja ali prevaža blago“ v skladu s členom 36a(3) direktive o DDV. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO poudarja, da lahko razlike pri uporabi pravil o DDV povzročijo precejšnja negativna izkrivljanja na notranjem trgu in posledično negativne socialne učinke, ki so nesprejemljivi in bi jih bilo treba preprečiti z zagotavljanjem večje doslednosti pri uporabi obstoječih pravil o DDV. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vendar EESO kljub temu opozarja, da bi lahko predlog Komisije naletel na velike ovire, saj bi se več držav članic težko dogovorilo o tem, katera vprašanja bi bilo treba obravnavati v okviru novega sklopa pravil in obstoječih pravil v zvezi s spremembo direktiv o DDV. EESO zato poziva k razmisleku o drugih ukrepih, s katerimi bi lahko čim prej okrepili enotni trg. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO ob upoštevanju sedanjega političnega okolja predlaga, naj Komisija najprej razmisli o izboljšanju obstoječega svetovalnega odbora za DDV. Odbor bi lahko okrepila in povečala njegovo učinkovitost, s čimer bi se ohranila pomembna vloga držav članic in izboljšala sedanja nezadovoljiva stopnja enotnosti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO meni, da bi bilo koristno pozorno slediti neenotni uporabi in izvajanju dogovorjenih pravil o DDV na nacionalni ravni. Za namene krepitve enotnosti v sedanjem regulativnem okviru je pomembno razlike pregledno, jasno in javno predstaviti. Navkljub vsem omejitvam in pomanjkljivostim, ki jih je opisala Komisija, je svetovalni odbor pridobil pomembne izkušnje pri obravnavanju zapletenih zadev v zvezi z direktivo o DDV. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO svetuje pristop medsebojnega pritiska. Takšen pristop bi bil lahko učinkovit, saj bi države članice precej težje odstopale od splošne prakse in ustvarjale ovire za dobro delujoč enotni trg. Države članice bi morale pojasniti, zakaj so se odločile za odstopanje pri izvajanju. EESO meni, da države članice ne bi smele nasprotovati preglednosti in odgovornosti. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Odboru se nadalje zdi pomembno, da Komisija izvede ocene učinka morebitnih razlik pri izvajanju ali razlagi dogovorjenih pravil o DDV v državah članicah. Ocene učinka bi bilo treba objaviti, odbor za DDV pa bi moral o njih razpravljati in jih nadalje spremljati. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Ob taki ureditvi bi bilo mogoče oporekati razlogom za odstopanje od skupnih pravil in dogovorjenega izvajanja teh pravil, pri čemer bi se spoštovali načeli sorazmernosti in subsidiarnosti. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO želi opozoriti še na nekatere možne neželene učinke novega predloga. Vloga Komisije pri izvajanju v zvezi z nekaterimi pomembnejšimi koncepti v direktivi o DDV bi lahko otežila razlikovanje med področjem uporabe novih pooblastil Komisije na eni strani in tem, kaj bo dejansko pomenilo spremembo direktive o DDV, na drugi strani. Takšna negotovost bi lahko otežila doseganje soglasja, potrebnega za prihodnje spremembe direktive o DDV v Svetu. |
| --- | --- |

3.12

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/106

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU) št. 389/2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin glede vsebine elektronskih evidenc

(COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS))

(2021/C 286/19)

| Poročevalec: | Szilárd PODRUZSIK |
| --- | --- |

Poročevalec:

Szilárd PODRUZSIK

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 5. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 13. 4. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 230/0/6 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 5. 2. 2021

Pravna podlaga

člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

13. 4. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

230/0/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Kot že navedeno (1), EESO v celoti podpira redno posodabljanje pravil, da se omogoči ustrezna raven upravnega sodelovanja med nacionalnimi davčnimi organi. Poleg tega podpira Komisijo in države članice v prizadevanjih za čim boljše izkoriščanje informacijske tehnologije in tehnološko okrepljenih sistemov za uspešnejše pobiranje davkov in boj proti goljufijam. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO v celoti podpira predlog Komisije, saj vključuje tehnične prilagoditve sedanje zakonodaje o nacionalnih evidencah trošarin, ki so potrebne zaradi pred kratkim sprejete Direktive (EU) 2020/262 (2). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO želi spomniti, da je pri organizaciji in vodenju nacionalnih evidenc trošarin pomembno spoštovati pravico do zasebnosti, kar zadeva informacije, ki se vnašajo in obdelujejo v teh evidencah. Obdelava teh podatkov bi se morala izvajati zgolj v obsegu, ki je nujen za zaščito legitimnega davčnega interesa držav članic in je z njim sorazmeren ter v skladu z načelom sorazmernosti, kot ga je razvila sodna praksa Sodišča EU. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ker je treba prilagoditi nacionalne evidence po sprejetju Direktive (EU) 2020/262, ki opredeljuje pojma „certificirani pošiljatelj“ in „certificirani prejemnik“ ter uvaja „certificiranega pošiljatelja ali certificiranega prejemnika, ki pošilja ali prejema trošarinsko blago le občasno“, EESO priporoča Komisiji, naj poskrbi za zadostno stopnjo uskladitve pri razlagi in uporabi teh pojmov, da se zagotovi enotnost vnesenih informacij v nacionalnih evidencah. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO spodbuja države članice, naj med uvajanjem prilagoditev, ki bodo potrebne zaradi predloga Komisije, natančno pregledujejo in spremljajo stroške izvajanja. Če se bo med prilagajanjem pokazalo, da so za popolno zaščito zasebnosti evropskih podjetij in državljanov potrebna dodatna sredstva, bi bilo treba takoj izvesti ustrezne dodatne naložbe v informacijsko tehnologijo in kibernetsko varnost evidenc. |
| --- | --- |

1.5

2.   Predlog Komisije

| 2.1 | Predlog Komisije spreminja Uredbo Sveta (EU) št. 389/2012 (3), ki določa pravno podlago za upravno sodelovanje med državami članicami na področju trošarin glede vsebine nacionalnih elektronskih evidenc. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Predlog je bil potreben zaradi poglavja V nedavno sprejete Direktive (EU) 2020/262. Člen 35(8) te direktive namreč določa, da je „za certificiranega pošiljatelja ali certificiranega prejemnika, ki pošilja ali prejema trošarinsko blago le občasno, [...] certifikacija iz točk 12 in 13 člena 3 omejena na določeno količino trošarinskega blaga, enega prejemnika ali pošiljatelja in določeno časovno obdobje“. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ob upoštevanju te določbe Komisija v predlogu navaja, katere informacije glede certificiranih pošiljateljev ali prejemnikov, ki blago premikajo le občasno, je treba vnesti v evidence, ki jih vodijo države članice. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Člen 19 Uredbe Sveta (EU) št. 389/2012 določa splošno obveznost držav članic, da vodijo elektronske evidence dovoljenj gospodarskih subjektov in skladišč, ki sodelujejo pri gibanju trošarinskega blaga v okviru režima odloga plačila trošarine, ter dovoljenj gospodarskih subjektov, ki premikajo blago, ki je že bilo sproščeno v porabo, in so certificirani pošiljatelji ali certificirani prejemniki. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ker je treba za ustrezno delovanje računalniško podprtega sistema shranjevati popolne, posodobljene in točne podatke, je namen predloga Komisije razširiti področje uporabe člena 19 Uredbe Sveta (EU) št. 389/2012, v katerem so določene informacije, ki jih je treba vnesti v nacionalne evidence gospodarskih subjektov, ki blago premikajo le občasno. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Konkretno se te informacije tako za certificirane pošiljatelje kot certificirane prejemnike nanašajo na količino blaga, identiteto gospodarskega subjekta na koncu gibanja blaga in trajanje začasne certifikacije. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Namen predlagane spremembe ni opredeliti nov krog imetnikov trošarinskih dovoljenj, temveč predvsem povezati pošiljke v okviru prostega pretoka v državi članici z že opredeljenimi pojmi „davčno skladišče“, „registrirani prejemnik“ in „registrirani pošiljatelj“ ter z novima statusoma „certificiranega pošiljatelja“ in/ali „certificiranega prejemnika“. S spremembo se torej razširijo in natančneje določajo informacije, ki se že vnašajo v uradno bazo podatkov. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Predlog temelji na členu 113 PDEU, v skladu s katerim „Svet po posebnem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Ekonomsko-socialnim odborom soglasno sprejme določbe za harmonizacijo zakonodaje glede prometnih davkov, trošarin in drugih oblik posrednega obdavčenja v obsegu, v kakršnem je takšna harmonizacija potrebna za vzpostavitev in delovanje notranjega trga in preprečevanje izkrivljanja konkurence“. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Predlog ne vpliva na proračun EU in se začne uporabljati 13. februarja 2023. |
| --- | --- |

2.9

3.   Splošne in posebne ugotovitve

| 3.1 | Kot že navedeno v prejšnjih mnenjih (4), EESO v celoti podpira redno posodabljanje pravil, da se omogoči ustrezna raven upravnega sodelovanja med nacionalnimi organi, ki je potrebno za pobiranje vseh davkov in učinkovit boj proti goljufijam na področju trošarin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Poleg tega EESO podpira Evropsko komisijo in države članice v prizadevanjih za čim boljše izkoriščanje informacijske tehnologije in tehnološko okrepljenih sistemov za uspešnejše pobiranje davkov in boj proti goljufijam. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO torej v celoti podpira obravnavani predlog, saj vključuje tehnične prilagoditve sedanje zakonodaje o nacionalnih evidencah trošarin, ki so potrebne zaradi nedavnega sprejetja in izvajanja Direktive (EU) 2020/262. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO meni, da je koristno imeti celovito bazo podatkov, ki omogoča, da se informacije, zajete v predlogu, lahko preverijo v sistemu za izmenjavo podatkov o trošarinah (sistem SEED). Spremljanje obdavčenih pošiljk in ustrezno izpolnjevanje vseh davčnih obveznosti v zvezi s trošarinami bo torej poenoteno, učinkovitejše in preglednejše. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Zdi se, da je predlog v skladu z načelom subsidiarnosti, glede na to, da je treba vsebino in delovanje nacionalnih evidenc informacij o registriranih pošiljateljih in prejemnikih, ki delujejo občasno, uskladiti z evropskimi pravili. S tovrstnimi pravili je mogoče lažje kot z različnimi nacionalnimi pristopi doseči regulativni cilj, ki si ga je zastavila Komisija. S tega vidika je izbira uredbe, ki se sprejme na podlagi člena 113 PDEU, ustrezna. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Predlog je tudi v skladu z načelom sorazmernosti, kot se je razvilo s sodno prakso Sodišča EU in je zapisano v Pogodbi. Vsebina predloga dejansko ne presega obsega, ki je potreben za doseganje regulativnega cilja, ki si ga je zastavila Komisija, in ne vpliva neupravičeno na interese zasebnih podjetij. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Povedano drugače, predlog pomeni sprejemljivo povečanje upravnega bremena za nacionalne davčne organe, ki ga upravičuje končni rezultat, saj bo sistem nadzora na podlagi evidenc celovitejši, učinkovitejši in preglednejši. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO želi spomniti, da je pri organizaciji in vodenju nacionalnih evidenc pomembno spoštovati temeljne pravice, zlasti pravico do zasebnosti, kar zadeva informacije, ki se vnašajo in obdelujejo v teh evidencah. Obdelava teh podatkov bi se morala izvajati zgolj v obsegu, ki je nujen za zaščito legitimnega davčnega interesa držav članic in je z njim sorazmeren ter je v skladu z načelom sorazmernosti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ker je treba prilagoditi nacionalne evidence po sprejetju Direktive (EU) 2020/262, ki opredeljuje pojma „certificirani pošiljatelj“ in „certificirani prejemnik“ (člen 3) ter uvaja „certificiranega pošiljatelja ali certificiranega prejemnika, ki pošilja ali prejema trošarinsko blago le občasno“ (člen 35), EESO priporoča Komisiji, naj poskrbi za zadostno stopnjo uskladitve pri razlagi in uporabi teh pojmov, da se zagotovi enotnost vnesenih informacij v evidencah na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO ugotavlja, da predlog ne bo vplival na proračun EU, vendar poziva države članice, naj med uvajanjem prilagoditev natančno preverjajo in spremljajo stroške izvajanja. Če se bo med prilagajanjem pokazalo, da so za popolno zaščito zasebnosti evropskih podjetij in državljanov potrebna dodatna sredstva, bi bilo treba kljub temu izvesti ustrezne dodatne naložbe v informacijsko tehnologijo. |
| --- | --- |

3.10

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mnenje EESO Upravno sodelovanje na področju trošarin (UL C 68, 6.3.2012, str. 45).

1

Upravno sodelovanje na področju trošarin

(2)  UL L 58, 27.2.2020, str. 4.

2

(3)  UL L 121, 8.5.2012, str. 1.

3

(4)  Mnenje EESO Upravno sodelovanje na področju trošarin (UL C 68, 6.3.2012, str. 45).

4

Upravno sodelovanje na področju trošarin

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/109 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/109

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Oblikovanje evropske zdravstvene unije: krepitev odpornosti EU na čezmejne grožnje za zdravje

(COM(2020) 724 final)

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okrepljeni vlogi Evropske agencije za zdravila pri pripravljenosti na krize in kriznem upravljanju na področju zdravil in medicinskih pripomočkov

(COM(2020) 725 final – 2020/321 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni

(COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in o razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU

(COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD))

(2021/C 286/20)

| Poročevalec: | Ioannis VARDAKASTANIS (EL-III) |
| --- | --- |

Poročevalec:

Ioannis VARDAKASTANIS (EL-III)

| Zaprosilo | Svet, 14. 12. 2020
  Evropski parlament, 14. 12. 2020
  Evropska komisija, 12. 11. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 168(5) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 16. 4. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 232/3/7 |

Zaprosilo

Svet, 14. 12. 2020

Evropski parlament, 14. 12. 2020

Evropska komisija, 12. 11. 2020

Pravna podlaga

člen 168(5) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

16. 4. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

232/3/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | S tem svežnjem za evropsko zdravstveno unijo se morajo Evropska unija in države članice odzvati na želje prebivalcev EU, da bi imela EU dejavnejšo vlogo pri varovanju njihovega zdravja in spodbujanju njihove pravice do zdravja. V skladu s pred kratkim opravljeno anketo EU si 66 % državljanov EU želi, da bi imela EU več besede pri vprašanjih, povezanih z zdravjem, 54 % anketiranih pa meni, da bi bilo treba pri proračunski porabi EU namenjati prednost javnemu zdravju (1). Zlasti je treba izboljšati zmogljivosti EU za učinkovito preprečevanje, odkrivanje in obvladovanje čezmejnih groženj za zdravje ter za pripravo nanje. Ko bo čas za temeljito oceno te pandemije ter odziva EU in držav članic, bosta zato potrebni morebitna revizija subsidiarnosti, delitve pristojnosti in sklicev na čezmejne grožnje za zdravje ter pripravljenost nanje v Pogodbah EU in razprava o teh vprašanjih. Do takrat pa bi bilo treba nadaljevati ambiciozne ukrepe v sedanjem okviru Pogodb. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Prebivalci v Evropi so med pandemijo opazili in občutili, kako slabo je EU s svojo razdrobljeno strukturo zdravstvenega varstva in strategijo preprečevanja ter po desetletjih varčevanja in prenizkih naložb v zdravstvene in socialne storitve pripravljena na to, da bi jim zagotovila varnost. To je vplivalo na število smrti, povečali pa sta se tudi neenakost in revščina. Poleg tega se je pokazalo, da mnogi v EU še vedno niso zaščiteni pred diskriminacijo ali nimajo dostopa do javnozdravstvenih informacij ali zdravstvenega varstva. EESO vedno znova poziva k navzgor usmerjeni konvergenci zdravstvenih in socialnih sistemov ter splošnim skupnim načelom EU (2). Pri ukrepih za zaščito zdravja, ki bi morali temeljiti na solidarnostnih zdravstvenih sistemih, je treba vedno spoštovati vse temeljne pravice. V okviru postopka evropskega semestra bi bilo treba preverjati uspešnost in pogoje kriznega upravljanja ter zdravstvenih sistemov držav članic. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Pandemija COVID-19 je pokazala, kako pomembne so zdravstvene storitve in storitve oskrbe, pa tudi, da je zdravje javna dobrina. Zato bi morale EU in države članice vsem zagotoviti enak dostop do kakovostnih ter s kadrovskega in materialnega vidika dobro razvitih zdravstvenih in socialnih storitev. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Zdravstveni in socialni delavci, mediatorji na področju zdravja, akterji civilne družbe in ponudniki ključnih storitev (hrana, prevoz) so med pandemijo v prvih bojnih vrstah in so v najtežjih časih pokazali izjemno solidarnost. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zdravstvenim delavcem in nujnemu izboljšanju delovnih pogojev, med drugim plač, zaposlovanja in ohranjanja zaposlenih ter njihovega zdravja in varnosti. Zaradi pritiskov med pandemijo mnogi razmišljajo o opustitvi poklica. Pri tem svežnju je treba to upoštevati, pa tudi vlogo, ki jo lahko imajo vsi zgoraj omenjeni akterji na področju zdravja. Prav tako bi se bilo treba temeljiteje posvetovati z lokalnimi oblastmi, ponudniki storitev in zdravstvenimi delavci. Z boljšim usklajevanjem med EU, državami članicami ter regionalno in lokalno ravnjo, vključno s civilno družbo, se bo izboljšala učinkovitost, kar bo koristilo ljudem v EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO sicer izreka pohvalo EU za solidarnost, ki jo je pokazala pri strategiji cepljenja, vendar pri dobavi cepiv prihaja do velikih zamud. Evropsko komisijo poziva, naj zagotovi, da bo dostop do cepljenja še naprej javna dobrina in da bo cepljenje – kot je prvotno napovedala – brezplačno za vse. Pravice intelektualne lastnine in zakonodaja EU o podatkovni in tržni ekskluzivnosti ne bi smele ogrožati dostopnosti prihodnjih cepiv. Poleg tega bi bilo treba za upravičence do sredstev EU določiti pravne obveznosti glede izmenjave znanja na področju zdravstvene tehnologije, povezane s COVID-19. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Pandemija je razkrila toksično razmerje med nalezljivimi in nenalezljivimi boleznimi. Velika večina smrti zaradi COVID-19 je bila povezana s predhodnimi zdravstvenimi težavami in bolezenskimi stanji. Še ena opažena posledica pandemije je otežen dostop bolnikov s kroničnimi boleznimi do zdravljenja. Zato bi morala biti mehanizem za odzivanje na krizne razmere in evropska zdravstvena unija osredotočena tudi na nenalezljive bolezni. Veliko pozornosti je treba nameniti še težavam na področju duševnega zdravja, ki so bile prisotne že pred pandemijo, vendar zaradi obremenitev, ki so jim v tem času izpostavljeni mnogi ljudje, zdaj očitno dobivajo ogromne razsežnosti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | V zvezi z uredbo EU o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje EESO poudarja, da je treba: ustvariti zaloge zdravil in razviti zdravila, ki so uporabna in cenovno dostopna za vse prebivalstvo; nemudoma razviti pripravljenost za zaščito ogroženih skupin, zlasti tistih v zaprtih okoljih in ustanovah; bolje razčleniti zbiranje podatkov za jasno razumevanje, kateri ljudje so najbolj ogroženi, ter poskrbeti za dostop do zdravstvenih inovacij in odzivov za vse, ne glede na njihov dohodek, državo članico ali regijo, v kateri prebivajo. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Glede spremembe pooblastil Evropskega centra za preprečevanje in nadziranje bolezni EESO poudarja, da mora biti njegova glavna naloga zmanjševanje neenakosti v zdravju v EU in da je treba vključiti nenalezljive bolezni. Center mora imeti vse potrebno za zbiranje popolnoma razčlenjenih in anonimiziranih podatkov ter za pripravo priporočil o socialnih in ekonomskih dejavnikih zdravja (3). Poleg tega mora dobiti pooblastila za spremljanje naložb in pripravo poročil o financiranju spremljanja zdravja, ocenjevanju tveganj ter pripravljenosti in odzivanju na ravni EU in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | V zvezi z okrepljeno vlogo Evropske agencije za zdravila (EMA) EESO poziva, naj se v usmerjevalni skupini za zdravila in medicinske pripomočke vključijo civilna družba in socialni partnerji, s katerimi naj se skupini smiselno posvetujeta. Ni dovolj le neprekinjena in zadostna dobava zdravil in medicinskih pripomočkov po vsej EU, potrebno je tudi, da agencija sodeluje z drugimi akterji na področju zdravja, da bi vzpostavila evropski model za pravično, odgovorno in pregledno določanje cen zdravil. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Novi zdravstveni sveženj EU bi bilo treba povezati z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel št. 12, 16, 17 in 18, ter z akcijskim načrtom za evropski steber socialnih pravic, v katerem je med drugim predlagan evropski zdravstveni podatkovni prostor. Sveženj bi moral prispevati tudi k uresničevanju cilja trajnostnega razvoja št. 3. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Odpraviti je treba prekrivanje ciljev različnih uredb in pojasniti pooblastila različnih agencij, da se poveča učinkovitost in prepreči zmeda glede tega, kdo je odgovoren za različne ukrepe. Poleg tega bi bilo treba upoštevati uradne pripombe o predlaganem svežnju o evropski zdravstveni uniji, ki jih je pred kratkim objavil Evropski nadzornik za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO meni, da so nekateri elementi tega svežnja uredb morda preuranjeni, saj smo še vedno sredi pandemije COVID-19 in se še vedno učimo o njenih posledicah. Hkrati ceni, da se poziva k nujnemu ukrepanju v zvezi z nekaterimi vidiki usklajevanja na področju zdravja v EU, in Evropsko komisijo poziva, naj do junija 2021 pripravi poročilo o dosedanjih spoznanjih, pridobljenih med pandemijo. |
| --- | --- |

1.12

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO pozdravlja predlagani sveženj Evropske komisije za oblikovanje trdne evropske zdravstvene unije. Sveženj vključuje: a) sporočilo o oblikovanju evropske zdravstvene unije za krepitev odpornosti EU na čezmejne grožnje za zdravje; b) sprejetje nove uredbe o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje za krepitev pripravljenosti in spremljanja ter izboljšanje sporočanja podatkov; c) izboljšanje zmogljivosti Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter Evropske agencije za zdravila za boljšo zaščito ljudi, ki živijo v EU, in obravnavanje čezmejnih groženj za zdravje; d) ustanovitev organa EU za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA) za učinkovito podporo odzivanju na čezmejne grožnje za zdravje na ravni EU ter e) ustanovitev Evropske izvajalske agencije za zdravje in digitalno tehnologijo (HaDEA), ki bo zadolžena za uvedbo in upravljanje letnih programov dela v okviru Programa EU za zdravje. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO poziva Evropsko unijo in države članice, naj se odzovejo na zahtevo evropskih državljanov, ki si želijo, da zdravje postane prednostna naloga. Kot je Evropska komisija navedla v svojem sporočilu, „[e]vropski državljani vse jasneje izražajo pričakovanje, da bo EU prevzela dejavnejšo vlogo pri varovanju njihovega zdravja, zlasti kar zadeva zaščito pred grožnjami za zdravje, ki presegajo državne meje“. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Predlagani sveženj Komisije je izhodiščna točka za uresničevanje pravice do kakovostnih zdravstvenih storitev ter okrepitev vključujočih zdravstvenih sistemov za vse ljudi v EU, sosednjih državah in državah pristopnicah. Z njim se tudi krepi platforma za prispevek EU h globalnemu javnemu zdravju. Poleg tega je treba v mednarodnih partnerstvih Komisije prednostno obravnavati socialno zaščito v zdravstvu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Sveženj o evropski zdravstveni uniji je sicer korak v pravo smer, vendar zgolj usklajevanje ne bo dovolj. Nove ukrepe bi bilo treba povezati z morebitno revizijo Pogodb EU, zlasti drugega pododstavka člena 168(1) PDEU, da se razširijo pristojnosti EU na področju izrednih zdravstvenih razmer in čezmejnih groženj za zdravje ter zdravstveno varstvo opredeli kot javna dobrina. Člen 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah določa: „Vsakdo ima pravico do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravniške oskrbe v skladu s pogoji, ki jih določajo nacionalne zakonodaje in običaji. Pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije se zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi.“ V ta namen je treba zagotoviti, da države članice ustrezno vlagajo v javno zdravje in socialno varstvo. Poskrbeti bi bilo treba za pravilno ravnovesje med demokratično potrjenimi nacionalnimi zdravstvenimi sistemi in sistemi oskrbe ter skupnimi potrebami Evrope. Pri odgovornem sprejemanju političnih odločitev bi bilo treba upoštevati vse ustrezne znanstvene vire, obvezno pa bi bilo treba tudi oceniti, kakšen učinek na zdravje imajo politične pobude EU. Nenazadnje je treba pri ukrepih za zaščito zdravja spoštovati vse temeljne pravice. Njihovo omejevanje bi moralo biti sorazmerno in pod nadzorom sodišč ter temeljiti na načelih demokracije in pravne države. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO je že sprejel nekaj mnenj na področju zdravja (4). Junija 2020 je na plenarnem zasedanju sprejel tudi resolucijo o predlogih EESO za obnovo in okrevanje po krizi zaradi COVID-19 (5). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Prizadevanja za izboljšanje zmogljivosti EU za učinkovito in celovito preprečevanje ter obvladovanje čezmejnih groženj za zdravje in pripravo nanje bi bilo treba povezati z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel št. 12, 16, 17 in 18, ter z akcijskim načrtom za evropski steber socialnih pravic, v katerem je med drugim predlagan evropski zdravstveni podatkovni prostor, ki bi moral biti urejen kot javna dobrina. Ta pobuda bi morala prispevati tudi k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja in biti povezana z reformami, financiranimi z mehanizmom za okrevanje in odpornost, ki bi lahko omogočile napredek pri dostopnem e-zdravju in medicini na daljavo. EESO z veseljem pričakuje kazalnik mehanizma, ki bo prikazal naložbe v zdravstvo, izvedene s tem mehanizmom. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kljub evropskim programom sodelovanja med čezmejnimi regijami, v katere se že več kot dvajset let vlagajo sredstva EU za spodbujanje mobilnosti v zdravstvu na teh območjih, še vedno nismo dosegli bolj povezanega modela čezmejne oskrbe. Potrebna sta nov zagon in dolgoročna vizija, da bi čezmejna ozemlja postala gonila solidarnosti in sodelovanja v zdravstvu. Tam, kjer si države članice delijo kopensko mejo, bi bilo treba v načrtovanje preprečevanja, pripravljenosti in odzivanja vključiti poznavanje javnozdravstvenih struktur in osebja v sosednji državi ter skupne čezmejne dejavnosti. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Zaradi pandemije se je dramatično povečala raven revščine, poglobile pa so se tudi neenakosti, ki so obstajale že prej, zlasti v državah članicah, ki jih je v prejšnjem desetletju hudo prizadela gospodarska kriza. Zdravstvena kriza je močno vplivala na gospodarstvo, trg dela in socialno kohezijo. Vidni učinki na trg dela so naraščanje brezposelnosti, zamrznitev zaposlovanja, premalo novih delovnih mest in krajšanje delovnega časa. Iz podatkov Eurostata je razviden jasen vpliv pandemije na stopnjo brezposelnosti v EU, razmere pa se bodo v prihodnjih letih verjetno še poslabšale. Stopnja brezposelnosti je v EU oktobra 2020 znašala 7,6 %, kar je več kot novembra 2019, ko je znašala 6,6 %. Položaj mladih je še slabši, saj se je brezposelnost med novembrom 2019 in novembrom 2020 povečala s 14,9 % na 17,7 % (6). Opozoriti je treba, da člen 31(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah določa, da ima „[v]sak delavec [...] pravico do zdravih in varnih delovnih pogojev ter delovnih pogojev, ki spoštujejo njegovo dostojanstvo“. V členu 3(3) PEU je polna zaposlenost določena kot cilj. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Sedanji sistemi zdravstvenega varstva po vsej EU, tudi v državah, ki so jih v prejšnjem desetletju prizadele varčevalne politike, nenehno prenizke naložbe in veliko zmanjšanje javne porabe, se niso mogli učinkovito odzvati na velikanski pritisk, ki ga je povzročila pandemija COVID-19. Ta je pokazala, da so v zdravstvenih sistemih po Evropi pomanjkljivosti in da je treba začeti drugače razmišljati o zdravstvenem varstvu, ki ga ne smemo obravnavati kot tržno dobrino. Enak dostop do zdravljenja, več osebja v zdravstvenem sektorju in izboljšani pogoji za zdravstvene delavce morajo postati prednostna naloga. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Usklajena strategija EU za cepljenje in skupna javna naročila cepiv so se izkazala za nezadostna. Poleg tega ima EU še vedno težave s proizvodnimi zmogljivostmi, kar vodi k nepotrebnim izgubam življenj. EESO poziva k temeljitemu pregledu osrednjega nabavnega sistema EU za cepiva proti COVID-19. Ko bo pandemije konec, bi bilo koristno videti, kako je ta osrednja nabava potekala, kaj je delovalo in kaj bi lahko storili bolje. Odločilnega pomena je, da se iz sedanje situacije naučimo vse, kar je mogoče, in pridobljene izkušnje upoštevamo pri našem prihodnjem načrtovanju. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Civilna družba in socialni partnerji imajo med pandemijo ključno vlogo pri varstvu in spodbujanju pravic. Organizacije civilne družbe in socialni partnerji morajo biti v središču priprave in izvajanja vseh prihodnjih ukrepov, namenjenih izboljšanju zdravja Evropejcev, ki jih je najbolj prizadela pandemija COVID-19 – to so starejši, zlasti v domovih, brezdomci, osebe, ki živijo v revščini, invalidi, osebe s kroničnimi boleznimi, migranti, begunci, pripadniki etničnih manjšin ter osebe LGBTIQ+. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Pandemija je pokazala, da številni ljudje v EU še vedno niso zaščiteni pred diskriminacijo ali nimajo dostopa do javnozdravstvenih informacij ali osnovnega zdravstvenega varstva. Poleg tega je mogoče opaziti porast območij slabe zdravstvene pokritosti (7). V skladu s Pogodbama EU ljudje ne bi smeli biti diskriminirani. Zaščita pred diskriminacijo na ravni EU v zdravstvenem varstvu trenutno ne zajema vseh področij. Svet ni sprejel direktive o enakem obravnavanju, ki je bila objavljena leta 2008, kar pomeni, da še vedno ni zagotovljena zaščita pred diskriminacijo v zdravstvu na primer na podlagi starosti, invalidnosti, spola ali spolne usmerjenosti. To se je jasno pokazalo med pandemijo. Vrzeli v storitvah ter pri dostopu in zaščiti pred diskriminacijo v EU je treba odpraviti. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EESO je pripravljen prevzeti vlogo osrednje kontaktne točke za sodelovanje organizacij civilne družbe v procesih, povezanih z evropsko zdravstveno unijo, in povezati predstavnike institucij EU, držav članic in organizacij civilne družbe na ravni EU in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Evropska zdravstvena unija je pomemben nov korak v razvoju. Prispevati mora k izboljšanju dostopa do zdravja ter večji varnosti in dobremu počutju ljudi, ki živijo v EU. Okrepila bo zavedanje o zavezanosti Unije, da dela v dobro svojih prebivalcev, ter zaščitila države članice pred grožnjami naraščajočega nacionalizma in populizma. Evropsko zdravstveno unijo bi bilo treba zato uvrstiti med teme konference o prihodnosti Evrope. V zvezi s tem EESO opozarja na priporočila iz poročila o delu za zdravje in rast ter vlaganju v zdravstveno osebje (Working for health and growth: investing in the health workforce), ki ga je pripravila Komisija na visoki ravni za zaposlovanje v zdravstvu in gospodarsko rast pri Svetovni zdravstveni organizaciji, ter na petletni akcijski načrt za zaposlovanje v zdravstvu in vključujočo gospodarsko rast (2017–2021), ki bi jih bilo treba izvajati kot del prizadevanj za izboljšanje pripravljenosti EU na izredne zdravstvene razmere v prihodnosti. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Resnične in vključujoče evropske zdravstvene unije ni mogoče doseči zgolj s predlaganimi ukrepi. Biti mora več kot le krizno upravljanje, njen končni cilj pa Evropa, v kateri je vsak deležen najvišjih možnih zdravstvenih standardov z enakim dostopom do visokokakovostnega zdravljenja. Sprožiti bi morala sistemske spremembe za boljšo pripravljenost ne le na naslednjo pandemijo, temveč tudi na druge čezmejne izzive na področju zdravja, kot so protimikrobna odpornost ter epidemija debelosti in nenalezljive bolezni, ki so prisotne v vseh evropskih državah. Evropska zdravstvena unija bi morala poleg tega uvesti pristop „eno zdravje“ ter si zaradi ohranjanja našega zdravja prizadevati za povezavo med dobrim počutjem ljudi in živali ter zdravim okoljem. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Ker je v mnogih državah članicah za preprečevanje in ponudbo zdravstvenih storitev odgovorna lokalna ali regionalna raven, je izredno pomembno, da se v zdravstvenem svežnju EU predvidi upravljanje na več ravneh, ki bo v celoti vključevalo lokalne in regionalne oblasti, organizacije za pomoč v stiski in ponudnike storitev. Jasno mora biti, da bodo imele lokalne oblasti v primeru večjega zdravstvenega incidenta bistveno vlogo pri posredovanju informacij in podatkov ter sporočanju razpoložljivosti bolnišničnih postelj, medicinskih sester ter pripomočkov in zdravil za reševanje življenj na svojem območju. Te informacije je treba zbirati centralizirano na ravni EU, v primeru obmejnih regij pa bi morale države članice solidarno podpreti sosednje regije in države pristopnice, ki so presegle nacionalne zmogljivosti za nujno zdravstveno oskrbo. V nekaterih državah članicah zdravstvene storitve ponujajo tudi podjetja socialne ekonomije kot nepridobitne organizacije, na primer vzajemne zdravstvene zavarovalnice. Za te storitve bi morali v vseh državah članicah obstajati ustrezni pravni in finančni okviri, ki bi zagotavljali neposredno sodelovanje pri ukrepih EU, lojalno konkurenco ter navzgor usmerjeno konvergenco v smislu kakovosti in dostopnosti, hkrati pa bi ohranjali načelo, da je zdravje javna dobrina. Poleg tega EESO ob upoštevanju svojega mnenja z naslovom Za prilagojen evropski pravni okvir za podjetja socialne ekonomije predlaga, da se v pravo EU vključi pravni okvir za ustreznejše priznavanje podjetij socialne ekonomije. Osrednja skupina za zbiranje podatkov bi morala z vsemi zadevnimi akterji stopati v stik neposredno in hitro ter v digitalni obliki, da se zagotovita čim večja točnost zbranih podatkov in kakovost usklajenega odziva. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | EU bi morala natančneje preučiti tudi zaposlovanje, ohranjanje zaposlenih in delovne pogoje zdravstvenih in socialnih delavcev. Glede na število smrtnih žrtev med pandemijo bi morala varnost zdravstvenih in socialnih delavcev postati ena prednostnih nalog. EU bi morala zbirati ustrezne in pregledne podatke o posledicah COVID-19 za zdravstvene in socialne delavce, da bodo lahko EU in države članice natančneje ocenile dolgoročne posledice COVID-19 ter oblikovale ukrepe, s katerimi bodo zagotovile boljšo pripravljenost zdravstvenih sistemov na prihodnje izredne zdravstvene razmere. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Zdi se, da se cilji različnih uredb prekrivajo. Ni jasno, kako bo delitev odgovornosti delovala v praksi. Ni dovolj jasno, katera agencija ali organ bo imel vodilno vlogo pri izvajanju ukrepov, ki se prekrivajo, zaradi česar bi lahko nastala zmeda, prizadevanja EU za usklajevanje pa bi bila neučinkovita. To je treba pojasniti. Kjer se bo v različnih uredbah vsebina še vedno ponavljala, je treba poskrbeti za skupne opredelitve vseh uporabljenih pojmov, kot je „javnozdravstvena kriza“. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Pandemija COVID-19 je pokazala, da je struktura zdravstva v EU razdrobljena in da je treba okrepiti vlogo vseh ustreznih evropskih agencij. Naložbe kljub sredstvom EU zaradi obsega izzivov, med katere sodi tudi preprečevanje, še vedno niso zadostne. Poleg tega EESO obžaluje, da so se naložbe v zdravje, financirane z mehanizmom za okrevanje in odpornost, v primerjavi s predlogom Komisije zmanjšale. Po našem mnenju je to velika napaka. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | EESO poziva k previdnosti pri ukrepanju v zvezi s predlogi iz svežnja. Čeprav na splošno podpira sveženj uredb, pa pričakuje oceno stanja in primernosti uredb, ko bo pandemije konec in bodo njene posledice jasnejše. |
| --- | --- |

2.20

3.   Uredba EU o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje

| 3.1 | EESO pozdravlja to uredbo, ki bo vodila k trdnejšemu in celovitejšemu pravnemu okviru. Ta bo Uniji omogočil boljšo pripravljenost na čezmejne grožnje za zdravje ter hitrejši odziv nanje. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO meni, da sedanji mehanizmi usklajevanja še zdaleč niso bili dovolj za zajezitev pandemije COVID-19 in zaščito ljudi, ki živijo v EU, in sicer z naslednjih vidikov: |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | s sedanjo ureditvijo zdravstvene varnosti, ki temelji na sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja ter izmenjavi informacij in sodelovanju v okviru Odbora za zdravstveno varnost, ni bilo mogoče sprožiti pravočasnega skupnega odziva na ravni EU, uskladiti ključnih vidikov obveščanja o tveganjih ali zagotoviti solidarnosti med državami članicami; |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | pristop k obvladovanju virusa je bil razdrobljen, zaradi česar Evropa ni bila zmožna preprečiti njegovega širjenja. Preveč držav članic je uvedlo ukrepe, ki niso bili skladni z znanstvenimi priporočili, kar se je pokazalo pri stopnji okužb v državah, ki so preventivne ukrepe sprejemale počasi, niso uvedle zapore ali so se odločile za pristop, ki temelji na čredni imunosti. Posebne geografske značilnosti držav članic, kot so skupne meje z državami z visoko stopnjo okužb ali državami, izpostavljenimi večjemu toku migrantov in beguncev, niso bile ustrezno upoštevane; |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | okužbam so bile izpostavljene zlasti osebe v institucionalni oskrbi, med katerimi je bilo število smrti nesorazmerno visoko. Razpoložljivi podatki na primer kažejo, da sta bili in sta še stopnja okužb z virusom COVID-19 in smrtnost zaradi njega med temi osebami najvišji. V Sloveniji na primer je 81 % oseb, ki so umrle zaradi bolezni COVID-19, varovancev domov za starejše občane (8). Virus ima v tem okolju pogubne posledice, s prihodnjimi ukrepi EU na področju zdravstvene varnosti pa bi bilo treba to vrzel popolnoma odpraviti; |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ko so bile zmogljivosti primarnega zdravstvenega varstva in nujne medicinske pomoči izčrpane, so brez možnosti zdravljenja v okviru sistemov „triaže“ najprej ostale ravno osebe z najvišjim tveganjem okužbe in resnih zdravstvenih posledic. Zlasti starejši in invalidi so bili izpostavljeni tveganju, da ne bodo deležni nujne obravnave; |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | na začetku pandemije je hudo primanjkovalo osebne zaščitne in medicinske opreme. Pandemija je razkrila razpoke v solidarnosti EU, saj so nekatere države članice preprečile izvoz osebne zaščitne opreme ali respiratorjev v druge države članice, ki so jih nujno potrebovale. Za znatno težavo se je izkazalo tudi to, da ni centraliziranega postopka EU za vrednotenje zdravstvene tehnologije za zdravila in medicinske pripomočke. To so težave, s katerimi se EU ne bi smela nikoli več soočiti; |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | razčlenjeni podatki o skupinah, ki jih je bolezen COVID-19 najbolj prizadela, niso bili na voljo, kar je oviralo prizadevanja za opredelitev in zaščito najbolj ogroženih oseb; |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | nedosledno komuniciranje z javnostjo in deležniki, kot so zdravstveni delavci, v EU in tudi med državami članicami je negativno vplivalo na učinkovitost odzivanja z vidika javnega zdravja. Tudi uporaba orodij za e-zdravje in novih tehnologij umetne inteligence ni dovolj učinkovita. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.3 | EESO meni, da bi lahko uredba EU o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje prispevala k ublažitvi teh težav v prihodnjih vseevropskih zdravstvenih krizah, in sicer z: |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | vzpostavitvijo postopka skupnega javnega naročanja EU in strateškim ustvarjanjem zalog v okviru sheme rescEU, da se ublažijo podobna pomanjkanja med prihodnjimi vseevropskimi zdravstvenimi krizami. Zlasti bo pomembno zagotoviti zdravila, ki jih lahko uporabljajo vsi prebivalci, in dosledno upoštevati, da nekatere skupine zaradi svoje starosti, spola, obolenj ali invalidnosti potrebujejo prilagojene ali alternativne oblike zdravljenja; |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | oblikovanjem celovitega zakonodajnega okvira za upravljanje in učinkovito izvajanje ukrepov na ravni Unije za pripravljenost, spremljanje, ocenjevanje tveganj ter zgodnje opozarjanje in odzivanje. Takoj bi bilo treba poskrbeti za pripravljenost na zaščito ogroženih skupin. To zlasti velja za osebe, ki živijo v skupnostih in ustanovah, pri katerih se je pokazalo, da je njihove stanovalce zelo težko zaščititi in spoštovani njihove pravice in v katerih je težko poskrbeti za zdrave in varne delovne pogoje ter ustrezen kader tako za zdravstveno varstvo kot oskrbo. Obravnavana uredba bi morala predvideti tudi boljše spremljanje pomanjkanja zdravstvenih delavcev in oskrbovalcev, da bi državam članicam, Evropski komisiji ter nacionalnim in evropskim socialnim partnerjem pomagali pri iskanju rešitev, s katerimi bi delo v sektorju postalo privlačnejše in bi se tako izboljšala zaposlovanje in ohranjanje zaposlenih. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | usklajeno mobilizacijo strokovnega znanja in interdisciplinarnim dialogom. To bi bilo treba po mnenju EESO združiti s strokovnim znanjem civilne družbe, zlasti organizacij, ki zastopajo skupine, ki so med pandemijami močno ogrožene, kot so starejši, brezdomci, pripadniki etničnih manjšin in invalidi. Vključiti bi bilo treba tudi zdravstveni sektor, raziskovalce in druge ustrezne akterje, vključno s podjetji socialne ekonomije; |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | pooblastitvijo Odbora EU za zdravstveno varnost, da pripravlja smernice glede sprejemanja skupnih ukrepov na ravni EU za soočanje s prihodnjimi čezmejnimi grožnjami za zdravje. Posvetovati bi se bilo treba z evropskimi socialnimi partnerji v zdravstvu, na primer v evropskem odboru za socialni dialog v zdravstvu, in jih vključiti v njegovo upravljanje; |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | lažjim sporočanjem podatkov o zdravstvenih sistemih in drugih podatkov, ki so pomembni za obvladovanje čezmejnih groženj. Ta zbirka podatkov mora biti razčlenjena, da se v vsej EU zagotovi boljši vpogled v vprašanje, katere skupine so najbolj ogrožene in najbolj podvržene grožnjam za zdravje. Pri teh podatkih bi bilo treba upoštevati spol, starost, etnično pripadnost, migracijsko ozadje, invalidnost in kronične bolezni. Zajemati bi morali tudi podatke o razpoložljivosti zdravstvenih in socialnih delavcev, zalogah zdravil, medicinskih pripomočkov in osebne zaščitne opreme, številu postelj na intenzivnih oddelkih in oddelkih za akutno oskrbo, številu zasedenih postelj, respiratorjih in uporabljenih respiratorjih, zmogljivostih za testiranje in opravljenih testih ter podatke o financiranju javnih zdravstvenih oddelkov, da bi zagotovili ustrezno število zaposlenih v skladu s potrebami, zlasti podatke o številu zaposlenih v socialni medicini na prebivalca. Za enakopravnejši dostop je treba zbrati tudi informacije o tem, kako vključujoči so nacionalni sistemi zdravstvenega varstva. Te podatke bi bilo treba uporabiti za sprejemanje priporočil, tudi o deležu sredstev na enoto prebivalcev, vključno s številom zdravstvenega osebja in zaposlenih v socialni oskrbi, ki bi temeljila na dobri praksi in ocenah politike; |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | vzpostavitvijo novih mrež laboratorijev EU. Pozornost bi bilo treba nameniti vprašanju, kako zagotoviti, da bodo zdravstvene inovacije in odzivi na voljo vsem in cenovno dostopni za vse, ne glede na državo članico ali regijo, v kateri ljudje prebivajo; |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | programi usposabljanja za strokovnjake, pri katerih bi bilo treba upoštevati tudi posebne potrebe različnih profilov pacientov ter zdravstvenih delavcev in oskrbovalcev, pa tudi prehod na e-zdravje in medicino na daljavo. Med pandemijo COVID-19 se je izkazalo, da starost, različna predhodna obolenja in invalidnost močno vplivajo na tveganje za pojav resnih simptomov in smrt. Zlasti glede invalidov in oseb s kroničnimi boleznimi je nujno, da strokovnjaki vedo, kako tem pacientom ustrezno svetovati, da spoštujejo svobodno voljo vseh in nikogar ne silijo v zdravljenje. Usposabljanje bi moralo biti skladno s pristopom „eno zdravje“. V obmejnih regijah bi bilo treba spodbujati čezmejne dejavnosti in poznavanje javnozdravstvenih sistemov. |
| --- | --- |

3.3.7

4.   Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

| 4.1 | EESO pozdravlja okrepitev pooblastil Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (v nadaljnjem besedilu: center) v zvezi s spremljanjem, pripravljenostjo ter zgodnjim opozarjanjem in odzivanjem znotraj okrepljenega okvira EU za zdravstveno varnost. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Razširitev in okrepitev pooblastil centra sta predlagani ob pravem času in bosta, če bosta uspeli, steber, ki bo EU omogočil boljše spoprijemanje s pandemijo COVID-19. Na ta način se lahko odpravijo tudi šibke točke na področju javnega zdravja in odzivanja na zdravstvene krize na ravni EU in nacionalni ravni, ki jih je razkrila pandemija. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da center ni imel potrebnih pooblastil, mehanizmov ali virov, da bi se lahko usklajeno in učinkovito odzval na pandemijo COVID-19. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Pri nacionalnih vprašanjih javnega zdravja se uporablja načelo subsidiarnosti. Toda v EU, za katero je značilen množični čezmejni pretok oseb in blaga, so lahko vse nalezljive bolezni čezmejna grožnja za zdravje, ki na ravni EU zahteva spremljanje, pripravljenost, oceno tveganja ter zgodnje opozarjanje in odzivanje. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pandemija je razkrila toksično razmerje med nalezljivimi in nenalezljivimi boleznimi. Velika večina smrti zaradi COVID-19 je bila povezana s predhodnimi zdravstvenimi težavami in bolezenskimi stanji, kronični bolniki pa so med pandemijo težko dostopali do zdravljenja. Zato bi morala mehanizem za odzivanje na krizne razmere in evropska zdravstvena unija vključevati tudi nenalezljive bolezni. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | V zunanji oceni centra, objavljeni septembra 2019, so bili izpostavljeni ključni načini za njegovo okrepitev. Ocena je pokazala, da sta potrebni tesnejša povezava z državami članicami in osredotočenost na odpravo strukturnih vrzeli in pomanjkljivosti v javnozdravstvenih sistemih držav članic, ki slabijo njihovo sposobnost, da učinkovito prispevajo k dejavnostim centra in jih optimalno izkoristijo. Ocena je pokazala tudi, da je treba pregledati in razširiti pooblastila centra ter spremeniti veljavno uredbo. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO opozarja, da je varovanje zdravja bistveno za varstvo človekovih pravic. Kot lahko še vedno opažamo med pandemijo, neustrezno spremljanje groženj za zdravje ter neustrezna pripravljenost, opozarjanje in odzivanje nanje ogrožajo človekove pravice, zlasti pravico do zdravja, in poglabljajo neenakosti. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Predlog predvideva precejšnje izboljšave zmogljivosti centra, in sicer:






  — | izboljšanje sposobnosti za spremljanje zdravstvenih razmer na podlagi digitaliziranih sistemov spremljanja, |
| --- | --- | --- |

4.8

—

izboljšanje sposobnosti za spremljanje zdravstvenih razmer na podlagi digitaliziranih sistemov spremljanja,

| — | boljša pripravljenost v državah članicah z oblikovanjem nacionalnih načrtov za preprečevanje in odzivanje ter okrepitvijo zmogljivosti za integrirano hitro odzivanje na področju zdravstva, |
| --- | --- |

—

boljša pripravljenost v državah članicah z oblikovanjem nacionalnih načrtov za preprečevanje in odzivanje ter okrepitvijo zmogljivosti za integrirano hitro odzivanje na področju zdravstva,

| — | okrepitev ukrepov za obvladovanje epidemij in izbruhov z zavezujočimi priporočili o obvladovanju tveganj, |
| --- | --- |

—

okrepitev ukrepov za obvladovanje epidemij in izbruhov z zavezujočimi priporočili o obvladovanju tveganj,

| — | razširitev zmogljivosti za mobilizacijo in napotitev zdravstvene projektne skupine EU, |
| --- | --- |

—

razširitev zmogljivosti za mobilizacijo in napotitev zdravstvene projektne skupine EU,

| — | spremljanje in ocenjevanje zmogljivosti zdravstvenih sistemov za diagnosticiranje, preprečevanje in zdravljenje specifičnih nalezljivih in nenalezljivih bolezni, |
| --- | --- |

—

spremljanje in ocenjevanje zmogljivosti zdravstvenih sistemov za diagnosticiranje, preprečevanje in zdravljenje specifičnih nalezljivih in nenalezljivih bolezni,

| — | povečanje zmogljivosti za opredelitev skupin prebivalcev, ki so najbolj ogrožene in potrebujejo ciljno usmerjene ukrepe, |
| --- | --- |

—

povečanje zmogljivosti za opredelitev skupin prebivalcev, ki so najbolj ogrožene in potrebujejo ciljno usmerjene ukrepe,

| — | okrepitev povezav med raziskavami, pripravljenostjo in odzivanjem ter povezovanje politik na področju javnega zdravja in raziskovalnih skupnosti, |
| --- | --- |

—

okrepitev povezav med raziskavami, pripravljenostjo in odzivanjem ter povezovanje politik na področju javnega zdravja in raziskovalnih skupnosti,

| — | krepitev kompetenc za varovanje zdravja z usklajevanjem nove mreže referenčnih laboratorijev EU in nove mreže nacionalnih služb za transfuzijo, presaditve in oploditev z biomedicinsko pomočjo, |
| --- | --- |

—

krepitev kompetenc za varovanje zdravja z usklajevanjem nove mreže referenčnih laboratorijev EU in nove mreže nacionalnih služb za transfuzijo, presaditve in oploditev z biomedicinsko pomočjo,

| — | širitev dela na področju nalezljivih bolezni, |
| --- | --- |

—

širitev dela na področju nalezljivih bolezni,

| — | prispevanje k zavezi EU glede zdravstvene varnosti in pripravljenosti na svetovni ravni. |
| --- | --- |

—

prispevanje k zavezi EU glede zdravstvene varnosti in pripravljenosti na svetovni ravni.

| 4.9 | EESO je že večkrat pozval k povečanju naložb v javno zdravje v EU. To bo storjeno z okrepitvijo pristojnosti centra, pri čemer je treba upoštevati naslednje: |
| --- | --- |

4.9

| 4.9.1 | center bi moral imeti pooblastila in vire, s katerimi bi lahko obravnaval neenakosti v zdravju in zagotavljal, da so zdravstveni odzivi EU namenjeni osebam, ki jih večdisciplinarni strokovnjaki obravnavajo kot najbolj ogrožene. Opredelitev najbolj ogroženih oseb bi morala temeljiti na kakovostnih razčlenjenih podatkih o teh skupinah prebivalstva. Pri tem bi morali ustrezno sodelovati civilna družba, socialni partnerji, ponudniki storitev in člani najbolj prizadetih skupnosti. Usklajevanje med javnozdravstveni sistemi, zdravstveno stroko in civilno družbo, vključno s socialnimi partnerji in podjetji socialne ekonomije, ki delujejo na področju zdravja, je pri izmenjavi informacij ključnega pomena; |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | zdravje ni izolirano področje, temveč je tesno povezano z dostojnim življenjskim standardom, dostojnim delom, ustreznimi stanovanji in prehrano ter celo vrsto storitev in podpore. EU se je v okviru evropskega stebra socialnih pravic že zavezala, da se bo zavzemala za socialno Evropo. Center mora imeti tudi zmogljivosti za ocenjevanje in pripravo priporočil za pristojne strukture EU, kot so tiste, ki nadzirajo proces evropskega semestra in obnovljeni pregled socialnih kazalnikov, ki spremlja evropski steber socialnih pravic. V sodelovanju s temi strukturami bi moral biti zmožen voditi države članice v zvezi s socialnimi dejavniki zdravja in vprašanjem, kako z obravnavo teh dejavnikov izboljšati zdravje; |
| --- | --- |

4.9.2

| 4.9.3 | center bi moral biti pooblaščen za spremljanje naložb in oblikovanje priporočil o financiranju spremljanja, ocenjevanja tveganj, pripravljenosti in odzivanja na področju zdravja na ravni EU in na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

4.9.3

| 4.9.4 | pri sistematičnem spremljanju bi moral center sodelovati z nacionalnimi centri za obvladovanje bolezni. Skupaj bi morali spremljati, kdo je najbolj izpostavljen grožnjam za zdravje, odkrivati primere in žarišča okužb, opredeljevati trende in pripravljati priporočila. |
| --- | --- |

4.9.4

5.   Uredba EU o okrepljeni vlogi Evropske agencije za zdravila

| 5.1 | EESO pozdravlja prenovljeno vlogo Evropske agencije za zdravila (EMA) in njene večje možnosti za zmanjševanje pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov po vsej EU. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Po mnenju EESO agencija EMA doslej ni imela zadostne vloge, da bi lahko obravnavala izzive, povezane s pandemijo COVID-19, zlasti ker je predvsem na začetku pandemije v EU hudo primanjkovalo medicinskih pripomočkov za reševanje življenj, kot so respiratorji. Pomanjkanje je bilo posebej izrazito v nekaterih državah članicah, razdeljevanje pripomočkov in osebne zaščitne opreme po EU pa ni bilo dovolj usklajeno, da bi bilo pravično. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Prenovljena vloga in okrepljene zmogljivosti agencije EMA, ki bodo uporabljene v primeru nove zdravstvene krize na ravni EU, bodo prispevale k ublažitvi težav, ki so se pojavile med pandemijo COVID-19. V ta namen je predvideno naslednje: |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | ustanovitev usmerjevalne skupine za zdravila in usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke, ki bosta Evropski komisiji in državam članicam poročali o pomanjkanju ali tveganju, da pride do pomanjkanja. V obeh usmerjevalnih skupinah, ki ju bodo sestavljali strokovnjaki iz vse EU, da bi lahko ponudili usklajen pristop, bi morali biti tudi strokovnjaki za prilagojeno zdravstveno oskrbo oseb, ki so med pandemijo, kakršna je sedanja, bolj izpostavljene tveganju za zaplete. To bo seveda odvisno od vrste zdravstvene krize, s katero se bo spoprijemala EU, običajno pa je v ta namen potrebno znanje o prilagojenem zdravljenju starejših, invalidov in oseb z resnimi obolenji na podlagi spola. V ta prizadevanja bi bilo treba smiselno vključiti tudi organizacije civilne družbe in se z njimi posvetovati; |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | odzivanje, še preden zmanjka zdravil, in odkrivanje morebitnega pomanjkanja. To mora veljati ne le za najpogosteje uporabljena zdravila na trgu v EU, temveč je treba poskrbeti tudi za neprekinjeno razpoložljivost zdravil in medicinskih pripomočkov za redkejše bolezni, da bodo, ko bodo potrebna, na voljo v vseh državah članicah in na vseh krajih; |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | usklajevanje študij skupaj z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni z namenom spremljanja učinkovitosti in varnosti cepiv ter lažjega opravljanja tekočih pregledov, pri katerih bo projektna skupina za pospešitev postopkov v realnem času preučevala podatke in dokaze, pridobljene s kliničnimi preskušanji. Projektna skupina bo ponujala tudi znanstveno svetovanje o zasnovi kliničnih preskušanj zdravil in cepiv. Pri opravljanju te naloge bi morala spodbujati določanje klinično najpomembnejših ciljev uspešnosti za zdravila, ki bi jih bilo treba meriti v kliničnih preskušanjih. Agencija sicer že ponuja znanstveno svetovanje, odslej pa bo ta postopek hitrejši, saj bo trajal največ 20 dni, in brezplačen. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.4 | Agencija EMA se bo pri svojem prihodnjem delu soočala z več izzivi. Zagotavljati bo morala, da bo oskrba z zdravili in medicinskimi pripomočki po vsej EU neprekinjena in zadostna ter da bodo na voljo zaloge, ki bodo cenovno dostopne za državljane. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Trenutno je največji izziv cepljenje proti bolezni COVID-19. Obžalovanja vredno je, da so v strategiji EU za cepljenje prezrte nekatere ogrožene skupine, kot so invalidi in osebe s kroničnimi boleznimi, ki bi morale biti prednostno na vrsti za cepljenje. Vrstni red zdravstvene oskrbe bi bilo treba določiti na podlagi večdisciplinarne znanstvene analize, ki bi upoštevala diskriminacijo in izpostavljenost skupin prebivalstva virusu. Cepivo bi bilo treba obravnavati kot javno dobrino, zato je treba nujno zagotoviti, da pravočasnega cepljenja prebivalstva ne bi preveč ovirale omejitve, povezane z dejavniki, kot so pravice intelektualne lastnine. Reševanje življenj mora biti za EU vedno najpomembnejša naloga, zato mora Evropska komisija zagotoviti, da bo Evropa ostala vodilna celina pri razvoju cepiv. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Agencija EMA je med pandemijo COVID-19 proaktivno seznanjala z odobritvami cepiv in zdravil ter obveščala o svojih dejavnostih. Poleg tega je javnosti razložila regulativne postopke. Takšna raven preglednosti velja za izredno koristno in bi jo bilo treba zagotoviti tudi v prihodnje. Zato bi morala biti v uredbi določba, v skladu s katero bi bilo treba objaviti vse podatke o kliničnih preskušanjih, na podlagi katerih agencija EMA odobri zdravila ali cepiva. V skladu z uredbo o kliničnem preskušanju bi bilo treba objaviti tudi protokole kliničnega preskušanja, o katerih svetuje agencija. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESO spodbuja agencijo EMA, naj sodeluje z vsemi akterji na področju zdravja, da bi oblikovala evropski model za pravično, odgovorno in pregledno določanje cen zdravil ter za dostopne farmacevtske inovacije. |
| --- | --- |

5.7

6.   Organ za odzivanje na izredne zdravstvene razmere

| 6.1 | EU načrtuje ustanovitev evropskega organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA). Zakonodajni predlog o ustanovitvi bo predvidoma objavljen v zadnjem četrtletju leta 2021, sicer pa je bil organ že orisan v nedavno objavljeni evropski strategiji za zdravila. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Organ HERA bo predvidoma zapolnil veliko strukturno vrzel v infrastrukturi EU za pripravljenost in odzivanje na krize ter okrepil usklajevanje med državami članicami s strateškimi naložbami v raziskave, razvoj, proizvodnjo, uvajanje, distribucijo in uporabo zdravstvenih protiukrepov. V ta namen bo podprl EU pri boljšem odzivanju na nove zdravstvene potrebe tako, da bo:






  — | predvideval specifične grožnje in s pregledovanjem perspektiv ter predvidevanjem omogočal tehnologije. To bo zahtevalo obsežne stike s skupinami civilne družbe, ki zastopajo osebe, ki so v izrednih zdravstvenih razmerah običajno bolj ogrožene, da bi ocenili, kako lahko potencialne grožnje nanje nesorazmerno vplivajo, |
| --- | --- | --- |

6.2

—

predvideval specifične grožnje in s pregledovanjem perspektiv ter predvidevanjem omogočal tehnologije. To bo zahtevalo obsežne stike s skupinami civilne družbe, ki zastopajo osebe, ki so v izrednih zdravstvenih razmerah običajno bolj ogrožene, da bi ocenili, kako lahko potencialne grožnje nanje nesorazmerno vplivajo,

| — | opredelil in odpravljal naložbene vrzeli pri ključnih protiukrepih, vključno z razvojem inovativnih antimikrobikov, |
| --- | --- |

—

opredelil in odpravljal naložbene vrzeli pri ključnih protiukrepih, vključno z razvojem inovativnih antimikrobikov,

| — | spremljal in povezoval proizvodne zmogljivosti, potrebe po surovinah in njihovo razpoložljivost, s čimer bo odpravljal šibke točke v dobavni verigi, |
| --- | --- |

—

spremljal in povezoval proizvodne zmogljivosti, potrebe po surovinah in njihovo razpoložljivost, s čimer bo odpravljal šibke točke v dobavni verigi,

| — | spodbudil razvoj medsektorskih tehnoloških rešitev, kot so tehnologije platform za cepiva, ki bodo podpirale načrtovanje pripravljenosti in odzivanja na prihodnje nevarnosti za javno zdravje, ter |
| --- | --- |

—

spodbudil razvoj medsektorskih tehnoloških rešitev, kot so tehnologije platform za cepiva, ki bodo podpirale načrtovanje pripravljenosti in odzivanja na prihodnje nevarnosti za javno zdravje, ter

| — | razvil posebne protiukrepe, vključno z raziskavami, kliničnimi preskušanji in podatkovno infrastrukturo. |
| --- | --- |

—

razvil posebne protiukrepe, vključno z raziskavami, kliničnimi preskušanji in podatkovno infrastrukturo.

| 6.3 | EESO ima pomisleke glede prekrivanja ciljev organa HERA ter ciljev centra ECDC, agencije EMA in uredbe o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje. Kot se zdi, so vprašanja v zvezi s pripravljenostjo na krize, raziskavami in podatki o krizah ter usklajeno distribucijo zdravil in medicinskih pripomočkov obravnavana v zgoraj navedenih uredbah. Zato ni jasno, kakšna je dodana vrednost organa HERA. Obstaja celo tveganje, da po njegovi ustanovitvi ne bo očitno, kateri organ je odgovoren za katero področje usklajevanja zdravstvenega varstva. Tako na primer ni jasno, ali bi imela priporočila organa HERA v primeru razglasitve epidemije v EU prednost pred priporočili agencije EMA. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Organ HERA bi moral biti izključno javna organizacija z jasno misijo na področju javnega zdravstva, ki se ne bi smela prepletati s področji industrijske politike. Poleg tega bi moral biti pripravljen izrekati sodbe neodvisno od farmacevtske industrije in pripravljati rešitve, ki so usmerjene v javno zdravje (na primer v zvezi s preprečevanjem protimikrobne odpornosti). Zanj bi moral biti na voljo obsežen proračun, ki bi omogočil neodvisno dolgoročno načrtovanje. V pravnih besedilih, ki urejajo njegovo delovanja, bi bilo treba predvideti ustrezno klavzulo o razumnem oblikovanju cen. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Jasno pa je, da je dodana vrednost organa HERA njegova funkcija usklajevanja proizvodnje medicinske in zaščitne opreme ter zdravil. Organ HERA bo v primerjavi z agencijo EMA in centrom ECDC izstopal tudi pri spremljanju in povezovanju proizvodnih zmogljivosti ter potreb po surovinah in njihove razpoložljivosti. Uspešen bo takrat, ko bo deloval kot močna, neodvisna in pregledna javna agencija. V središču njegovega dela bi moral biti javni interes, ki bi se odražal v njegovih prednostnih nalogah, upravljanju in dejavnostih. Bolje razčlenjeni podatki o ranljivih skupinah bi bili osnovni pogoj za boj proti neenakostim na področju zdravja. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EESO meni, da bi bilo smiselno organu HERA podeliti pooblastila za spremljanje nekaterih vprašanj, ki še niso bila obravnavana in niso bila omenjena v nobenem sporočilu. Ta organ predstavlja veliko priložnost za izkoristek odličnosti evropske znanosti, za učenje iz izkušenj, pridobljenih s sedanjo krizo, in za zagotovitev, da bo javni sektor deloval kot pameten vlagatelj, ki usmerja smiselne inovacije, osredotočene na potrebe javnega zdravja. Ker se področje dela organa HERA prekriva s področji dela drugih organov, bi bilo morda koristno, če bi se na njegovo področje delovanja in med njegove pristojnosti vključile naslednje naloge: |
| --- | --- |

6.6

| 6.6.1 | usklajevanje projektne skupine EU s posebnim poudarkom na vplivu, ki ga imajo izredne zdravstvene razmere na ogrožene socialne skupine, pa tudi na zdravstvene delavce in oskrbovalce. Ta delovna skupina bi se lahko med drugim osredotočala na starejše, osebe z zdravstvenimi težavami in invalide; |
| --- | --- |

6.6.1

| 6.6.2 | zagotavljanje, da pri odzivanju EU na prihodnje pandemije ne bo diskriminacije in da bodo preventivni ukrepi, nujna medicinska oskrba in zdravljenje na voljo vsem, tudi brezdomcem, potujočim skupnostim in osebam brez dokumentov, ki prebivajo v EU, saj so vse te skupine izpostavljene tveganju, da bodo pri javnem odzivanju na zdravstveno krizo prezrte; |
| --- | --- |

6.6.2

| 6.6.3 | izvajanje komunikacijskih kampanj v izrednih zdravstvenih razmerah za ozaveščanje ljudi o tem, kako se zaščititi, kako svoje vsakdanje dejavnosti prilagoditi, da bi ostali varni, in kako priti do zdravstvene oskrbe, ko in če je ta na voljo. Te komunikacijske dejavnosti morajo biti neposredno namenjene in dostopne vsem ter upoštevati posebne potrebe ogroženih skupin, kot so starejši, osebe z zdravstvenimi težavami in invalidi. Med sedanjo pandemijo COVID-19 je to komuniciranje v veliki meri odvisno od dela organizacij civilne družbe, zato bi se bilo treba z njimi posvetovati; |
| --- | --- |

6.6.3

| 6.6.4 | struktura upravljanja organa HERA bi morala biti pregledna in uravnotežena, vanjo pa bi morali biti vključeni združenja bolnikov, javnozdravstvene organizacije, civilna družba, socialni partnerji ter predstavniki raziskovalne skupnosti. Industrija bo sicer pomemben partner, vendar ne bi smela biti del strukture upravljanja te nove javne ustanove. Nepokrite potrebe na svetovni ravni bo opredeljeval izključno sektor javnega zdravja. Cilj bo sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, ki naj bi vstopili na trg. |
| --- | --- |

6.6.4

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Public opinion in the EU in time of coronavirus crisis 3 (Javnomnenjska raziskava v EU v času koronavirusne krize)(europa.eu).

1

Public opinion in the EU in time of coronavirus crisis 3

(2)  UL C 13, 15.1.2016, str. 40, UL C 14, 15.1.2020, str. 1.

2

(3)  Policy & practice: Commercial determinants of health and sport.

3

(4)  UL C 429, 11.12.2020, str. 251; UL C 440, 6.12.2018, str. 150; UL C 242, 23.7.2015, str. 48; UL C 181, 21.6.2012, str. 160; UL C 14, 15.1.2020, str. 1; UL C 13, 15.1.2016, str. 40.

4

(5)  Resolucija EESO (UL C 311, 18.9.2020, str. 1).

5

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/en/web/products-euro-indicators/-/3-08012021-ap

6

(7)  https://www.aim-mutual.org/mediaroom/tackling-medical-deserts-across-the-eu/.

7

(8)  A. Comas-Herrera in drugi: Mortality associated with COVID-19 outbreaks in care homes: early international evidence (Smrtnost, povezana z izbruhi COVID-19 v domovih za starejše: prvi mednarodni dokazi, maj 2020).

8

Mortality associated with COVID-19 outbreaks in care homes: early international evidence

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/121

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025

(COM(2020) 565 final)

(2021/C 286/21)

Poročevalec:
  Cristian PÎRVULESCU

| Zaprosilo | Evropska komisija, 27. 11. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Sklep predsedstva | 1. 12. 2020 |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 16. 4. 2021 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 192/2/9 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 27. 11. 2020

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep predsedstva

1. 12. 2020

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

16. 4. 2021

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

192/2/9

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025, ki ga je predložila Evropska komisija, in upa, da bo institucijam EU ter državam članicam v pomoč pri okrepitvi prizadevanj za boj proti rasizmu in drugim oblikam strukturne diskriminacije. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Načrt je pomemben in prihaja ob pravem času. Potek krize zaradi epidemije COVID-19 nas je postavil pred nove izzive, povezane z vključevanjem in spodbujanjem raznolikosti. Že prej marginalizirane skupine, kot so migranti, se srečujejo z velikimi zdravstvenimi, socialnimi in ekonomskimi težavami. Med krizo se diskriminatorna stališča in dejanja pogosto pomnožijo. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Položaj manjšin in ranljivih skupin v EU se je poslabševal že pred pojavom krize zaradi COVID-19. Protimigrantska stališča so se vse bolj razširjala in so jih v volilnih kampanjah uporabljali voditelji in stranke, ki so podpihovali predsodke do muslimanov, Afričanov in Azijcev. Zgodovinske manjšine, kot so Romi, so postale vse pogosteje tarča rasno motiviranega sovraštva. Varnost judovskega prebivalstva v Evropi je bila vse bolj ogrožena, kar je obudilo boleče spomine na okrutni antisemitizem, ki je pred drugo svetovno vojno zastrupil celino. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kot odziv na te razmere je namen načrta okrepitev zakonodajnih, političnih in proračunskih ukrepov. Čeprav načrt združuje vse razpoložljive instrumente, se včasih zdi, da je premalo ambiciozen in brez poglobljene zgodovinske analize. Njegov pristop je preveč zadržan, razmere na terenu pa se hitro slabšajo. EESO poudarja, da so ukrepi za boj proti diskriminaciji, rasizmu, ksenofobiji in drugim vrstam nestrpnosti na evropski ravni jasna odgovornost, zapisana v ustanovnih dokumentih EU. Ta odgovornost ni stvar izbire, razdelitev pristojnosti med organi EU in nacionalnimi organi pa ne bi smela postati razlog za neambicioznost in neukrepanje. Poseben izziv je prepričati vse države članice EU, da sodelujejo pri teh prizadevanjih in zagotovijo dejavno sodelovanje različnih organov, institucij in organizacij na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO podpira pripravo nove zakonodaje za okrepitev vloge nacionalnih organov za področje enakosti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Poleg tega spodbuja Svet, naj sprejme predlog Komisije iz leta 2008 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Okvirni sklep o boju proti rasizmu in ksenofobiji s kazensko-pravnimi sredstvi je ključni zakonodajni akt, katerega izvajanje je treba celovito oceniti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Spletno okolje je vse pogosteje nadomestilo za tradicionalni javni prostor. Je tudi prostor, ki ga nekateri voditelji, skupine in organizacije uporabljajo za spodbujanje rasističnih in diskriminatornih stališč. Pri oblikovanju politik in postopkov bi bilo treba večji poudarek nameniti organiziranemu širjenju sovražnega govora in njegovemu ustreznemu obravnavanju. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Žal se je v zadnjem desetletju pojavilo veliko skupin in organizacij, ki odkrito prevzemajo ideje, simbole in dejanja, ki izvirajo iz evropskega medvojnega fašizma. V zadnjih desetih letih so se z obrobja preselile v središče javnega prostora, tudi prek spletne mobilizacije. Spodbuja jih tudi politično dogajanje zunaj Evrope – vlade velikih držav, ki zavzemajo nacionalistična in konzervativna stališča v notranji in zunanji politiki. To novo mobilizacijo bi bilo treba ustrezno obravnavati, ne samo z zakonodajnimi in kazenskimi ukrepi, ki bi lahko bili prepozni, temveč tudi z neposrednimi in odločnimi ukrepi za odpravo temeljnih vzrokov desničarske radikalizacije. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO pozdravlja akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic, ki ga je predstavila Komisija, in upa, da bo v njem odločno podprla enakost na trgu dela, tudi za pripadnike rasnih ali narodnostnih manjšin. Upamo tudi, da se bodo v težkih gospodarskih razmerah, ki so posledica epidemije COVID-19, ohranile socialne zaveze institucij EU in držav članic. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO z zanimanjem pričakuje celovito strategijo Komisije o otrokovih pravicah, predvideno v letu 2021. Upamo, da bo strategija vključevala ukrepe za boj proti rasizmu in diskriminaciji, pa tudi povezave s politikami in viri, s katerimi bi bilo mogoče ublažiti negativne učinke epidemije in motnje, ki jih je povzročila. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Potreben je celovit ponovni razmislek o zdravstveni politiki EU in držav članic, da se vsem ljudem, zlasti pa pripadnikom ranljivih skupin in manjšin, zagotovi dostop do visokokakovostnih storitev. To vključuje boljše financiranje storitev, razvoj javne zdravstvene infrastrukture v vseh regijah, zlasti v revnejših območjih, razvoj primarnih zdravstvenih storitev in zagotavljanje storitev, ki izhajajo iz potreb in pravic pacientov. Posebno pozornost je treba nameniti pravicam, dostojanstvu in dobrobiti starejših državljanov, ki so med pandemijo COVID-19 izolirani v domovih za oskrbo. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Ponovno bi bilo treba preučiti zgodovinski izvor rasizma in oblikovati ustrezne ukrepe, zlasti na področju izobraževanja. S podporo EU bi bilo treba pripraviti nove učne načrte in nove učbenike ter organizirati programe usposabljanja za učitelje in pedagoge. Na sekundarni in terciarni stopnji izobraževanja bi bilo treba spodbujati interdisciplinarni pristop k skupni evropski zgodovini in dediščini. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO se pridružuje Komisiji pri spodbujanju vseh držav članic, naj oblikujejo in sprejmejo nacionalne akcijske načrte proti rasizmu in rasni diskriminaciji. Takšne načrte ima le približno polovica držav članic, kar kaže, da imajo vlade držav članic različno raven zanimanja in zavez na tem področju. EESO z zanimanjem pričakuje opredelitev skupnih vodilnih načel za nacionalne akcijske načrte za leto 2021 in je pripravljen prispevati k njihovi pripravi. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO upa, da se bodo še naprej krepila prizadevanja poslovnih organizacij in posameznih podjetij za oblikovanje in vzdrževanje vključujočega delovnega okolja za svoje zaposlene, ne glede na spol, raso ali narodnost, vero, starost, invalidnost ali spolno usmerjenost. Vključujoče delovno okolje zajema tudi dejanski socialni dialog in močno zastopanost zaposlenih. Z zadovoljstvom pričakujemo mesec evropskih listin o raznolikosti maja 2021 in uvedbo spletnega orodja, ki bo podjetjem v pomoč pri oceni notranje raznolikosti in strategij raznolikosti. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Financiranje ukrepov za boj proti rasizmu in diskriminaciji se zdi velikodušno. Vključuje večletni finančni okvir, novi program za državljane, enakost, pravice in vrednote, Obzorje Evropa ter novi mehanizem za okrevanje in odpornost. Na podlagi splošne ocene dosedanjih ukrepov se zdi, da imajo vlade držav članic omejen interes za dostop do različnih finančnih virov ter za boj proti rasizmu in diskriminaciji. EESO meni, da proračunske določbe same po sebi ne zadostujejo in da bi bilo treba vzpostaviti sistem spodbud. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESO pozdravlja namero Komisije, da bo v okviru akcijskega načrta za evropsko demokracijo sodelovala z evropskimi političnimi strankami, evropsko mrežo za volilno sodelovanje, civilno družbo in akademsko skupnostjo, da bi se izboljšala udeležba. EESO je pripravljen prispevati k temu delu ter ponuditi svoje poglede in strokovno znanje. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESO spodbuja Komisijo, naj bolje uskladi različne načrte, katerih cilji in instrumenti se močno prekrivajo. Predlagamo, da se uskladijo načrt za boj proti rasizmu, strategija za izvajanje Listine o temeljnih pravicah, akcijski načrt za demokracijo in poročilo o pravni državi. Ker ti načrti predstavljajo različna področja politike, bi bilo treba opredeliti tudi njihove skupne elemente in sinergije. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Eden od stebrov učinkovitih politik na področju demokracije, pravne države in varstva človekovih pravic je živahna, dobro organizirana in odločna civilna družba, ki je dejavna na vseh ravneh – lokalni, regionalni, nacionalni in evropski. Zato EESO poziva Komisijo, naj oblikuje celovito strategijo za evropsko civilno družbo, da bi ji pomagala uresničiti njeno demokratično poslanstvo. |
| --- | --- |

1.19

2.   Splošne ugotovitve

2.1   Boj proti rasizmu in rasni diskriminaciji z zakonodajo: pregled in ukrepanje

| 2.1.1 | EESO spodbuja Komisijo, naj čim prej izvede celovito oceno obstoječega pravnega okvira. Spremljanje prenosa in izvajanja zakonodaje EU je ključno za zagotavljanje učinkovitih ukrepov proti diskriminaciji. Komisijo tudi spodbuja, naj v oceno vključi stališča ključnih organizacij civilne družbe, socialnih partnerjev, skupin lokalnih skupnosti in nacionalnih organov za področje enakosti. Vključiti bi bilo treba tudi organizacije, ki delajo neposredno s prizadetimi skupinami. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | EESO z zanimanjem pričakuje poročilo o spremljanju izvajanja direktive o rasni enakosti, ki bo predvidoma pripravljeno leta 2021, in pozdravlja morebitni poudarek na ureditvi kazenskega pregona. Prav tako spodbuja Komisijo, naj po potrebi proaktivno uporablja postopke za ugotavljanje kršitev. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | EESO podpira pripravo nove zakonodaje za okrepitev vloge nacionalnih organov za področje enakosti. Obžalovanja vredno je, da imajo tako pomembne institucije, ki so pristojne za zagotavljanje neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije, spodbujanje enakosti, izvajanje neodvisnih raziskav ter pripravo neodvisnih poročil in priporočil, tako zelo različna pooblastila in funkcije. Nujno je, da se ponovno razmisli o njihovi vlogi in se jo dodatno okrepi. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | EESO poleg tega spodbuja Svet, naj sprejme predlog Komisije iz leta 2008 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (1). |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Okvirni sklep o boju proti rasizmu in ksenofobiji s kazensko-pravnimi sredstvi (2) je ključni zakonodajni akt, katerega izvajanje je treba celovito oceniti. V predlogu je navedeno, da obstajajo resni pomisleki glede tega, v kolikšni meri nacionalni kazenski zakoniki pravilno inkriminirajo sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva. Podobne pomisleke ima tudi EESO. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Zlasti zaskrbljujoče je širjenje sovražnega govora na spletu (3). Četudi okvirni sklep od držav članic zahteva, da inkriminirajo javno spodbujanje k nasilju ali sovraštvu na podlagi barve kože, vere, porekla ali nacionalne, rasne ali etnične pripadnosti, pa se to pravilo v praksi precej pomanjkljivo izvaja. Nacionalni organi morajo upoštevati načelo svobode govora in podrobneje opredeliti vsebino nezakonitega spletnega vedenja. Obenem morajo sodelovati s platformami informacijske tehnologije, da bi uredili dostop in določili jasnejša pravila za moderiranje in odstranjevanje vsebin. V zvezi s prostovoljnim upoštevanjem pravil s strani ponudnikov platform in odstranjevanjem nezakonitih vsebin je sicer dosežen napredek, vendar si je treba nenehno prizadevati za spremljanje razvoja spletnega prostora. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Spletno okolje je vse pogosteje nadomestilo za tradicionalni javni prostor. To je prostor, v katerem poteka večina družbenih interakcij za različne potrebe in namene, od nakupa dobrin in storitev, zabave, informiranja, izobraževanja in kulturne potrošnje do državljanske in politične mobilizacije. Gre za ogromen prostor, v katerem se z razvojem tehnologije in storitev premikajo meje družabnosti in interakcij. Poleg tega v tem prostoru politični voditelji, skupine in organizacije najraje razglašajo svoje vrednote in ideologije, komunicirajo z javnostjo in spodbujajo k delovanju (4). Nekateri med njimi v ospredje svojega političnega delovanja in mobilizacije postavljajo rasistična in diskriminatorna stališča. Pri oblikovanju politik in postopkov bi bilo treba večji poudarek nameniti problematiki organiziranega širjenja sovražnega govora in njegovemu ustreznemu obravnavanju. |
| --- | --- |

2.1.7

| 2.1.8 | Žal se je v zadnjem desetletju pojavilo veliko skupin in organizacij, ki odkrito prevzemajo ideje, simbole in dejanja, ki izvirajo iz evropskega medvojnega fašizma. Mednje spadajo stranke v nacionalnih parlamentih, zunajparlamentarne stranke, politična gibanja in milice, vsi pa izhajajo iz politične kulture sovraštva in diskriminacije. V zadnjem desetletju so se z obrobja preselili v središče javnega prostora, tudi prek spletne mobilizacije. Spodbuja jih tudi politično dogajanje zunaj Evrope – vlade velikih držav, ki zavzemajo nacionalistična in konzervativna stališča v notranji in zunanji politiki. To novo mobilizacijo bi bilo treba ustrezno obravnavati, ne samo z zakonodajnimi in kazenskimi ukrepi, ki bi lahko bili prepozni, temveč tudi z neposrednimi in odločnimi ukrepi za odpravo temeljnih vzrokov desničarske radikalizacije. |
| --- | --- |

2.1.8

| 2.1.9 | Kot je navedeno v predlogu, so nekatere države članice sprejele ukrepe za prepoved rasističnih skupin in njihovih simbolov, pogosto v okviru zakonodaje o kaznivih dejanjih iz sovraštva, sovražnem govoru ali terorizmu, ali uvedle kazenske sankcije, povezane z zanikanjem zločinov proti človeštvu in/ali iz nacističnega in fašističnega obdobja in s propagando za teroristične skupine. To je korak v pravo smer, vendar so potrebni dodatni ukrepi. Vse države bi morale pripraviti nacionalne odzive na nasilni ekstremizem, njihov pristop pa bi bilo treba podpreti s skupnim ukrepanjem na ravni EU. EESO z zanimanjem pričakuje poročilo Komisije o nacionalnih odzivih na nasilni ekstremizem. Komisijo spodbujamo, naj tesno sodeluje ne le z organi kazenskega pregona, ki so običajno zadolženi za spremljanje nasilnega ekstremizma, temveč tudi z nacionalnimi organi za področje enakosti, neodvisnimi nadzornimi institucijami, organizacijami civilne družbe (vključno z verskimi skupnostmi) socialnimi partnerji, mediji in univerzami. EESO je pripravljen s svojim strokovnim znanjem sodelovati pri pripravi skupnih načrtov EU za boj proti nasilnemu ekstremizmu. Ukrepi bi morali biti usmerjeni ne le na vidne in skrajne primere nasilnega ekstremizma, temveč tudi na temeljne vzroke in okolje, ki je spodbudilo radikalizacijo in dejanja. |
| --- | --- |

2.1.9

| 2.1.10 | EESO spodbuja vse države članice, naj razmislijo o takojšnji ratifikaciji Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 190 (2019). To je prva mednarodna pogodba, ki neposredno obsoja vsako obliko nasilja in nadlegovanja v svetu dela, zato se torej nanaša na rasno, spolno in vsako drugo nadlegovanje ter diskriminacijo. |
| --- | --- |

2.1.10

2.2   Boj proti rasizmu v vsakdanjem življenju – kaj storiti poleg zakonodaje EU

| 2.2.1 | EESO pozdravlja nov poudarek na organih kazenskega pregona pri preprečevanju diskriminacije. Organi kazenskega pregona vsakodnevno delujejo v vseh evropskih skupnostih ter bi lahko bili ključni akterji v boju proti rasizmu, ksenofobiji in diskriminaciji. Žal izobraževanje in usposabljanje osebja običajno ne zajemata demokracije, varstva človekovih pravic in diskriminacije. V nekaterih primerih celo zaposleni v teh organih začnejo zavzemati rasistična, ksenofobična in diskriminatorna stališča, v najslabšem primeru pa so povezani z zunanjimi skupinami, ki razširjajo te ideje. EESO pozdravlja delo Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) in Agencije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), namenjeno oblikovanju virov in orodij za usposabljanje, vendar to ni dovolj. Potencialnih udeležencev izobraževanja in usposabljanja je več sto tisoč. Zato je treba znatno okrepiti sodelovanje z nacionalnimi ustanovami za usposabljanje, pri čemer je treba usposabljanju nameniti več sredstev na ravni EU in nacionalni ravni. FRA in CEPOL prav tako lahko spodbudita nacionalne ustanove za usposabljanje k sodelovanju z organizacijami civilne družbe in univerzami, da bi bolje prilagodili vsebino usposabljanja nacionalnim posebnostim. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | EESO pozdravlja močno zavezo Komisije, da se bo proti diskriminaciji, neenakostim pri dostopu do zaposlitve, izobraževanja, zdravstvenega varstva in stanovanj borila s programi politike in financiranja. Zato pozdravljamo akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic, ki ga je predstavila Komisija, in upamo, da bo v njem odločno podprla enakost na trgu dela, tudi za pripadnike rasnih ali narodnostnih manjšin. Upamo tudi, da se bodo v težkih gospodarskih razmerah, ki so posledica epidemije COVID-19, ohranile socialne zaveze institucij EU in držav članic. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | EESO pozdravlja namero, da se bodo instrument Next Generation EU, Instrument za tehnično podporo in splošni proračun za obdobje 2021–2027 uporabili za spodbujanje socialne vključenosti, zagotavljanje enakih možnosti za vse in boj proti diskriminaciji. Kriza zaradi COVID-19 je z nesorazmernim vplivom na ranljive osebe in manjšine pokazala potrebo po razvoju infrastrukture in enakem dostopu do trga dela, zdravstvenega in socialnega varstva, stanovanj ter visokokakovostnih, nesegregiranih in vključujočih storitev na področju izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | S krizo zaradi COVID-19 so se še povečale težave ranljivih skupin in manjšin v povezavi s trgom dela. Pripadniki manjšin imajo težave pri iskanju zaposlitve, če pa službo imajo, pogosto ne prejmejo plačila, ki bi ustrezalo njihovi izobrazbi ali usposobljenosti. Gospodarske posledice pandemije so z obsežnimi odpuščanji in nadaljnjim slabšanjem delovnih pogojev in plač še posebej močno prizadele ranljive skupine in manjšine. EESO pričakuje, da se bo z akcijskim načrtom za evropski steber socialnih pravic učinkovito obravnavala diskriminacija na področju zaposlovanja. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Pandemija COVID-19 negativno vpliva tudi na izobraževanje. Z zaprtjem šol v letu 2020, ki se bo verjetno nadaljevalo tudi v letu 2021, se je prekinil izobraževalni proces, ki že pred pandemijo ni bil dovolj vključujoč. Otroci in mladostniki iz ranljivih skupin in manjšin so že pred pandemijo predčasno opuščali šolanje ali pa v izobraževalnem procesu niso sodelovali v celoti. Če so bili otroci z manjšinskim ozadjem udeleženi v izobraževalnem procesu, so bili žrtve diskriminacije in ustrahovanja, kar v predlogu Evropske komisije ni priznano v celoti. Šole niso samo izobraževalne ustanove; znotraj in okoli njih je na voljo več storitev, od prehrane do spremljanja zdravja in pomoči ter preprečevanja zlorab, ki jih zagrešijo starši in pripadniki skupnosti. Selitev poučevanja na splet je bila rešitev v sili. To je v številnih primerih ustvarilo še eno oviro za otroke iz ranljivih skupin in manjšin, saj nimajo ustrezne opreme in internetne povezave. Takoj ko se bodo šole ponovno odprle, bo treba neposredno in odločno ukrepati za vzpostavitev dopolnilnega poučevanja in zagotavljanja storitev. EESO z zanimanjem pričakuje celovito strategijo Komisije o otrokovih pravicah, predvideno v letu 2021. Upamo, da bo strategija vključevala ukrepe za boj proti rasizmu in diskriminaciji, pa tudi povezave s politikami in viri, s katerimi bi bilo mogoče ublažiti negativne učinke epidemije in motnje, ki jih je povzročila. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | EESO pozdravlja delo mreže za ozaveščanje o radikalizaciji in upa, da se bodo njene dejavnosti še naprej podpirale in razvijale, zlasti na izobraževalnem področju. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | COVID-19 je bistveno vplival na področje zdravja. Neenakosti na tem področju, s katerimi se srečujejo pripadniki rasnih in narodnostnih manjšin, so se še povečale. Zavzemamo se za to, da se v okviru platforme za zdravstveno politiko EU celovito obravnava vprašanje zmanjševanja neenakosti na podlagi rase ali narodnosti. EU mora storiti veliko več, da bi državljanom in prebivalcem EU zagotovila dostop do visokokakovostnih zdravstvenih storitev med pandemijo in po njej. Prizadevanja EU, da zagotovi medicinsko opremo in v poznejši fazi dostop do cepiv, je treba pohvaliti in spodbujati. Vendar je mogoče le s celovitim ponovnim razmislekom o zdravstveni politiki EU in držav članic srednjeročno in dolgoročno rešiti problem glede dostopa in kakovosti, ki zadeva vse ljudi, zlasti pa pripadnike ranljivih skupin in manjšin. To vključuje boljše financiranje storitev, razvoj javne zdravstvene infrastrukture v vseh regijah, zlasti v revnejših območjih, razvoj primarnih zdravstvenih storitev in zagotavljanje storitev, ki izhajajo iz potreb in pravic pacientov. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | V zvezi s stanovanji je treba narediti več. Kot je navedeno v predlogu, diskriminacija na stanovanjskem trgu krepi segregacijo, kar posredno vpliva na možnosti izobraževanja ali zaposlovanja, pri družinah z otroki pa ima znaten škodljiv učinek na razvoj otrok. Z epidemijo COVID-19 se je pokazalo, da so potrebni ukrepi za izboljšanje stanaovanjskih razmer. Preprečevanje širjenja okužb in težjega poteka bolezni je odvisno od splošnih zdravstvenih pogojev, pa tudi od dostopa do vodne in komunalne infrastrukture. Prednostna naloga bi morala biti segregirana stanovanja, zlasti v revnejših območjih. Čeprav so sredstva za podporo ukrepom za nesegregirana stanovanja ter zagotavljanje dostopa do vključujočih in visokokakovostnih splošnih storitev na voljo v okviru kohezijske politike, ni jasno, ali jih nacionalni in lokalni organi želijo uporabiti. |
| --- | --- |

2.2.8

2.3   Strukturni rasizem – reševanje osnovnega problema

| 2.3.1 | Za celino brez rasizma in diskriminacije sta boj proti stereotipom in ozaveščanje o zgodovini ključnega pomena. Ponovno bi bilo treba preučiti zgodovinski izvor rasizma in oblikovati ustrezne ukrepe, zlasti na področju izobraževanja. Pozdravljamo delo Sveta Evrope na področju zgodovine in poučevanja zgodovine, a uporaba razpoložljivih orodij pri splošnem poučevanju zgodovine ni samoumevna. V zvezi s tem so zato potrebni bolj usklajeni in odločni ukrepi. S podporo EU bi bilo treba pripraviti nove učne načrte in nove učbenike ter organizirati programe usposabljanja za učitelje in pedagoge. Na sekundarni in terciarni stopnji izobraževanja bi bilo treba spodbujati interdisciplinarni pristop k skupni evropski zgodovini in dediščini. Poudarek na izobraževanju, tako formalnem kot neformalnem, je temelj vsake učinkovite politike proti rasizmu in diskriminaciji. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Zelo pomembna je tudi vloga ustvarjalnega sektorja, ki deluje kot most med družbenimi skupinami. Empatija in solidarnost sta vrednoti, ki sta temelj vključujoče družbe. Zato pozdravljamo osredotočenost Ustvarjalne Evrope in drugih programov na projekte, ki so namenjeni odpravi ovir ter spodbujanju socialnega vključevanja in udeležbe premalo zastopanih in prikrajšanih skupin. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Delo z novinarji je prav tako na mestu in pomembno. Podpiramo Komisijo pri prizadevanjih za pripravo vrste seminarjev o rasnih in narodnostnih stereotipih, na katerih bodo sodelovali novinarji, organizacije civilne družbe in predstavniki rasnih ali narodnostnih manjšin. EESO je pripravljen pomagati pri njihovi pripravi. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | EESO poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo skupno metodologijo za zbiranje ustreznih podatkov, tudi podatkov, razčlenjenih glede na etnično in rasno pripadnost. Metodologija bi morala slediti načelom, ki so bila leta 2002 določena v okviru Svetovne konference ZN proti rasizmu, rasni diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti ter v akcijskem programu iz Durbana. V skladu s temi načeli je treba zbirati razčlenjene podatke v statistiki prebivalstva z izrecnim soglasjem anketirancev na podlagi njihove samoopredelitve in v skladu s standardi človekovih pravic, ki varujejo zasebnost. EESO meni, da delo Agencije EU za temeljne pravice na področju zbiranja podatkov ne zadostuje, zato bi bila podobna prizadevanja potrebna na ravni držav članic. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | EESO opozarja, da je za spodbujanje klime medkulturne tolerantnosti pomembna dobra praksa v obliki sodelovanja z lokalno ravnjo (mesti) in ravnjo sosesk/skupnosti, kjer je strukturni rasizem prepleten z vsakdanjim življenjem in delom. |
| --- | --- |

2.3.5

2.4   Okvir za uresničevanje: uporaba orodij EU v polnem obsegu

| 2.4.1 | EESO se pridružuje Komisiji pri spodbujanju vseh držav članic, naj oblikujejo in sprejmejo nacionalne akcijske načrte proti rasizmu in rasni diskriminaciji. Takšne načrte ima le približno polovica držav članic, kar kaže, da imajo vlade držav članic različno raven zanimanja in zavez na tem področju (5). EESO z zanimanjem pričakuje opredelitev skupnih vodilnih načel za nacionalne akcijske načrte za leto 2021 in je pripravljen prispevati k njihovi pripravi. Področja politike, izpostavljena v sedanjem akcijskem načrtu (zakonodaja o nediskriminaciji in vloga organov za enakost; sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva; nezakonito profiliranje s strani organov kazenskega pregona; tveganja, ki jih prinašajo nove tehnologije; stereotipi in zgodovinska ozaveščenost; enak dostop do izobraževanja, zaposlitve, zdravstvenega varstva in stanovanja; vključevanje vprašanja enakosti na nacionalni ravni; vključevanje regionalne in lokalne ravni; financiranje boja proti rasizmu; zbiranje podatkov, dialog s civilno družbo), so dobro strukturirana in celovita. Poseben izziv je prepričati vse države članice EU, da sodelujejo pri prizadevanjih in zagotovijo dejavno sodelovanje različnih organov, institucij in organizacij na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | EESO upa, da se bodo še naprej krepila prizadevanja poslovnih organizacij in posameznih podjetij za oblikovanje in vzdrževanje vključujočega delovnega okolja za svoje zaposlene, ne glede na spol, raso ali narodnost, vero, starost, invalidnost ali spolno usmerjenost (6). Vključujoče delovno okolje zajema tudi dejanski socialni dialog in močno zastopanost zaposlenih. Odbor z zadovoljstvom pričakuje mesec evropskih listin o raznolikosti maja 2021 in uvedbo spletnega orodja, ki bo podjetjem v pomoč pri oceni notranje raznolikosti in strategij raznolikosti. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | EESO v celoti podpira zavezo Komisije glede zagotavljanja, da bo boj proti diskriminaciji na določenih podlagah in pri presekih teh podlag z diskriminacijo na drugih podlagah, kot so spol, invalidnost, starost, vera ali spolna usmerjenost, vključen v vse politike, zakonodajo in programe financiranja EU. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Financiranje ukrepov za boj proti rasizmu in diskriminaciji se zdi velikodušno. Vključuje večletni finančni okvir, novi program za državljane, enakost, pravice in vrednote, Obzorje Evropa ter novi mehanizem za okrevanje in odpornost. Na podlagi splošne ocene dosedanjih ukrepov se zdi, da imajo vlade držav članic omejen interes za dostop do različnih finančnih virov ter za boj proti rasizmu in diskriminaciji. EESO meni, da proračunske določbe same po sebi ne zadostujejo in da bi bilo treba vzpostaviti sistem spodbud. Glavni razlog za omejen interes bi lahko bila občutljiva politična narava ukrepov in politična mobilizacija radikalnih voditeljev, organizacij in skupin proti tem ukrepom. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | Prednostna naloga je tudi boj proti rasizmu in diskriminaciji v zunanji politiki, zlasti v svetu, ki ga je epidemija COVID-19 močno prizadela. EESO upa, da se bodo v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje v celoti podprle vrednote boja proti rasizmu, nediskriminacije in enakosti, v sodelovanju z vladami, organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji iz partnerskih držav (7). |
| --- | --- |

2.4.5

2.5   Pozitivni ukrepi EU: poslušanje in ukrepanje

| 2.5.1 | Demokratična udeležba in zastopanost skupin, dovzetnih za marginalizacijo, kot so pripadniki rasnih ali narodnostnih manjšin, sta v večjem delu Evrope še vedno nezadostni. EESO zato pozdravlja namero Komisije, da bo v okviru akcijskega načrta za evropsko demokracijo sodelovala z evropskimi političnimi strankami, evropsko mrežo za volilno sodelovanje in civilno družbo, da bi se izboljšala udeležba. EESO je pripravljen prispevati k temu delu ter ponuditi svoje poglede in strokovno znanje. Ena od prednostnih nalog bi bila odprava različnih pravnih in upravnih izzivov, ovir glede dostopnosti in institucionalnih težav, s katerimi se srečujejo ljudje, ki so se pripravljeni ukvarjati s politiko na vseh ravneh. Druga prednostna naloga bi bilo sodelovanje s strankami; spodbujali bi jih k oblikovanju bolj raznolikih in vključujočih političnih volilnih okrožij ter promociji voditeljev in kandidatov, ki so pripadniki manjšin ali ranljivih skupin. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | EESO pozdravlja zavezo Komisije, da se bo redno sestajala z organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji, ki so dejavni v boju proti rasizmu na evropski, nacionalni in lokalni ravni, da bi ocenila napredek na tem področju. EESO je pripravljen sodelovati v tem dialogu. Pomembno je, da se v ta proces vključijo akterji na področju vere. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Pozdravlja namero Komisije, da bo imenovala koordinatorja za boj proti rasizmu, ki bo sodeloval z državami članicami, Evropskim parlamentom, organizacijami civilne družbe, socialnimi partnerji in akademsko skupnostjo, da bi se okrepili odzivi politike na področju boja proti rasizmu. |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | EESO z zanimanjem pričakuje vrh proti rasizmu, ki ga načrtuje Komisija. Vrh bo sovpadel z mednarodnim dnevom za odpravo rasne diskriminacije 21. marca 2021, ta datum pa bo Komisija vsako leto obeležila. |
| --- | --- |

2.5.4

| 2.5.5 | Delo Komisije na področju spodbujanja raznolikosti in zagotovitve vključujočega delovnega okolja brez diskriminacije za vse, ne glede na raso, narodnost ali barvo kože, je dobrodošlo in postavlja zelo dober standard za delovanje drugih institucij EU. |
| --- | --- |

2.5.5

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2008) 426 final.

1

(2)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

2

(3)  Tudi države, ki uporabljajo neobičajne strategije za vplivanje na javno mnenje, vse bolj uporabljajo spletni prostor.

3

(4)  EESO priporoča, da Evropska komisija ta akcijski načrt bolj uskladi z evropsko digitalno strategijo.

4

(5)  Glede na poročilo FRA iz leta 2020 (junij 2020, FRA) je leta 2019 15 držav članic imelo načrte za boj proti rasizmu, rasni/narodnostni diskriminaciji in s tem povezani nestrpnosti: Belgija, Hrvaška, Češka, Finska, Francija, Nemčija, Irska, Italija, Litva, Nizozemska, Portugalska, Slovaška, Švedska, Španija. Združeno kraljestvo je načrt imelo, a je 1. januarja 2021 izstopilo iz EU.

5

(6)  Glede na predlog se listine o raznolikosti trenutno uporabljajo v 24 državah članicah, imajo pa več kot 12 000 podpisnikov (podjetja, javne institucije, nevladne organizacije, univerze, sindikati) in zajemajo več kot 16 milijonov zaposlenih.

6

(7)  UL C 110, 22.3.2019, str. 163.

7

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/128 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/128

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025

(COM(2020) 698 final)

(2021/C 286/22)

| Poročevalec: | Ionuţ SIBIAN |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |

Poročevalec:

Ionuţ SIBIAN

Soporočevalka:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Zaprosilo | Evropska komisija, 14. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 16. 4. 2021 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 187/8/12 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 14. 1. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

16. 4. 2021

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

187/8/12

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja in občuduje pogum Evropske komisije, da je sprejela strategijo za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025, ki je namenjena zmanjšanju diskriminacije ter zagotavljanju varnosti in temeljnih pravic LGBTIQ oseb po vsej Evropski uniji s sprejetjem zakonodajnih ukrepov na evropski ravni, ter pozvala države članice, naj na nacionalni ravni pripravijo in izvajajo akcijske načrte iz strategije. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO je trdno prepričan, da bo strategija uspešna le, če bo Komisija vzpostavila trden mehanizem za njeno izvajanje ter redno horizontalno in vertikalno spremljanje njene uporabe. V ta namen mora Komisija olajšati širok dialog med evropskimi in mednarodnimi institucijami, državami članicami, organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO je prepričan, da je treba strategijo za enakost LGBTIQ oseb, če naj doseže zastavljene cilje, povezati z drugimi evropskimi strategijami, da bi zagotovili medsektorski vidik, npr. s strategijo o pravicah žrtev, strategijo za enakost spolov, akcijskim načrtom EU za boj proti rasizmu, strategijo o pravicah invalidov in strategijo o otrokovih pravicah. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Eno najbolj aktualnih vprašanj v zvezi z diskriminacijo LGBTIQ oseb se nanaša na diskriminacijo na delovnem mestu in pri dostopu do trga dela. Zato mora direktiva o enakem obravnavanju pri zaposlovanju in delu (2000/78/ES) (1) ščititi tudi transspolne, nebinarne, interspolne in queer osebe pred diskriminacijo na teh področjih. Poleg tega EESO pozdravlja predlog Komisije, da se področje uporabe direktive razširi na področje, ki je širše od zaposlovanja, saj meni, da gre za učinkovit ukrep za boj proti diskriminaciji LGBTIQ oseb. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Za izboljšanje zaposljivosti LGBTIQ oseb je treba zagotoviti aktivne politike zaposlovanja in v načrte zaposlovanja vključiti vidik LGBTIQ. Bistveno je tudi, da podjetja za odpravo diskriminacije LGBTIQ oseb pri delu uporabljajo načrte o enakosti LGBTIQ oseb ter da so v njih določeni konkretni ukrepi, protokoli in orodja za boj proti diskriminaciji. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Da se LGBTIQ osebe ne bi soočale s socialno-ekonomskim pomanjkanjem ter visokimi stopnjami revščine in socialne izključenosti, je treba države članice spodbujati, naj zagotavljajo zdravstvene in socialne storitve, programe pomoči, zavetišča in varne hiše za LGBTIQ osebe, ki so žrtve nasilja v družini, kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora, ter mlade LGBTIQ osebe, ki ostanejo brez podpore družine, itd. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO je trdno prepričan, da bi morale vse države članice EU prepovedati tako imenovane prakse spreobračanja spolne usmerjenosti, saj gre za prakse, ki kršijo temeljne pravice in so opredeljene kot mučenje. Evropska komisija mora podpreti države članice, da prepovejo vse oblike škodljivih praks, vključno z medicinsko nepotrebnimi posegi proti interspolnim osebam, in reformirajo svojo zakonodajo o pravnem priznanju spola, da bo v skladu s standardi na področju človekovih pravic, kar zadeva samoopredelitev. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi sredstva za usposabljanje strokovnjakov, ki so v stiku z LGBTIQ osebami, ter spodbuja izmenjavo dobre prakse med državami članicami. Evropska sredstva so potrebna tudi za specializirano usposabljanje zdravnikov, učiteljev in drugih strokovnjakov, da bi bolje razumeli posebne okoliščine in potrebe LGBTIQ oseb. Poleg tega imajo izvajalci zdravstvene dejavnosti v okviru pilotnega projekta EUHealth4LGBTIQ na voljo priročnike za usposabljanje, Evropska komisija pa bi morala pomagati državam članicam, da to usposabljanje omogočijo na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Menimo, da mora Evropska komisija v zvezi s sredstvi, ki jih iz proračuna EU prejmejo države članice, uvesti trden mehanizem za nadzor, ali se ta sredstva v državah članicah uporabljajo v skladu z evropskim načelom nediskriminacije iz člena 2 PEU in ob polnem spoštovanju temeljnih pravic, kot so določene v Listini o temeljnih pravicah. Nadzor je treba izvajati predhodno z revizijo raznolikosti in naknadno, kot je določeno v uredbi o skupnih določbah za obdobje financiranja 2021–2027. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Evropska komisija mora prevzeti vlogo varuhinje Pogodb Evropske unije in okrepiti prizadevanja za zagotovitev doslednega izvajanja ustrezne zakonodaje EU in sodne prakse Sodišča Evropske unije v državah članicah, zlasti v zvezi z Direktivo 2004/38/ES (2), ter azilne zakonodaje. Pomembno je tudi, da se v zvezi s prostim gibanjem in čezmejnimi primeri na evropski ravni sprejme jasna, vključujoča in nediskriminatorna ureditev pojma „družine“, vključno z mavričnimi družinami, in priznavanja rojstnih listov transspolnih oseb v vseh državah članicah, neodvisno od drugih upravnih ali pravosodnih postopkov. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Evropska unija mora prevzeti svojo vlogo pri spodbujanju človekovih pravic na svetovni ravni, tudi svobode in dostojanstva LGBTIQ oseb. Za dosego tega cilja mora evropska skupnost sodelovati z mednarodnimi in regionalnimi institucijami, da bi zagotovile splošno dekriminalizacijo istospolne usmerjenosti ter spoštovanje dostojanstva in temeljnih pravic LGBTIQ oseb po vsem svetu. |
| --- | --- |

1.11

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO meni, da je bistveno, da evropske in nacionalne institucije vzpostavijo javne politike za zaščito LGBTIQ oseb, da se bodo vrednote iz Listine o temeljnih pravicah in Pogodbe o Evropski uniji, in sicer človekovo dostojanstvo, enakost, spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, spoštovale v vsej Uniji (3). EESO podpira resolucijo, v kateri je Evropski parlament razglasil EU za „svobodno območje za osebe LGBTIQ“. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Podatki (4) Agencije Evropske unije za temeljne pravice kažejo, da so LGBTIQ osebe ranljiva skupina, ki potrebuje podporo evropskih institucij in nacionalnih oblasti v državah članicah. Menimo, da je strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 prvi korak v boju proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete oziroma njenega izražanja in spolnih značilnosti ter zagotavljanju varnosti za LGBTIQ skupnost po vsej Evropski uniji. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO pozdravlja uporabo presečnosti v dokumentu Komisije kot horizontalnega načela: spolna usmerjenost, spolna identiteta oziroma njeno izražanje in/ali spolne značilnosti se upoštevajo poleg drugih osebnih značilnosti ali identitet, kot so spol, rasno poreklo, etnična pripadnost, verska pripadnost, veroizpoved, invalidnost in starost. Vse to se obravnava hkrati s krizo COVID-19, ki nesorazmerno vpliva na ranljive LGBTIQ osebe. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vendar mora Evropska komisija za učinkovito izvajanje strategije za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 po vsej Evropski uniji oblikovati mehanizem operacionalizacije in spremljanja, s katerim bi nadzirali, ali se strategija izvaja in v kakšnem obsegu. V zvezi s tem mora Komisija vsako leto preveriti, ali so evropske institucije in države članice izvedle glavne prednostne naloge, omenjene v strategiji, in v kakšnem obsegu. To oceno bi bilo treba izvesti v posvetovanju z državami članicami in organizirano civilno družbo. |
| --- | --- |

2.4

3.   Posebne ugotovitve

3.1   Diskriminacija LGBTIQ oseb

| 3.1.1 | LGBTIQ osebe diskriminacija prizadene v vseh življenjskih obdobjih. Otroci, mladi in otroci iz družin LGBTIQ ali mavričnih družin, v katerih je eden od članov LGBTIQ oseba, so že od zgodnjega otroštva pogosto stigmatizirani, zaradi česar so tarče diskriminacije in nasilja, kar vpliva na njihov uspeh v šoli, možnosti zaposlitve, njihovo vsakodnevno življenje in dobro počutje celotne družine. Zato so potrebni večji in boljši ukrepi za zaščito otrok, zlasti na področju izobraževanja, da bi odpravili diskriminacijo LGBTIQ oseb. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Eno najbolj aktualnih vprašanj v zvezi z diskriminacijo LGBTIQ oseb se nanaša na diskriminacijo na delovnem mestu (5) in pri dostopu do trga dela. Zato mora direktiva o enakem obravnavanju pri zaposlovanju in delu ščititi tudi transspolne, nebinarne, interspolne in queer osebe pred diskriminacijo na teh področjih. Poleg tega EESO pozdravlja predlog Komisije, da se področje uporabe direktive razširi na področje, ki je širše od zaposlovanja in poklicnega usposabljanja, saj meni, da gre za učinkovit ukrep za boj proti diskriminaciji LGBTIQ oseb. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | V zvezi z diskriminacijo na delovnem mestu je treba nameniti posebno pozornost transspolnim osebam zaradi socialnih izzivov, s katerimi se soočajo (na primer neskladje med dejanskim in pravnim položajem zaradi zapletenih postopkov zamenjave osebnih dokumentov v večini držav članic, nedostopnost zdravstvenih posegov, predsodki, s katerimi se srečujejo, itd.). Ti socialni izzivi lahko privedejo do nadlegovanja na delovnem mestu, prekinitve delovnega razmerja in na splošno do številnih težav, vse od iskanja zaposlitve. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Poudarjamo, da mora Evropska unija določiti področja ukrepanja v zvezi z aktivnimi politikami zaposlovanja, da bi države članice in nacionalne oblasti razvile nacionalne načrte zaposlovanja, ki bodo vsebovali posebne ukrepe za LGBTIQ osebe in omejili učinke njihovega pomanjkljivega dostopa do zaposlovanja, s katerim se soočajo na strukturni ravni. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | EESO meni, da je treba nujno razširiti evropske predpise o enaki obravnavi pri zaposlovanju, da bi vključili transspolne, nebinarne, interspolne in queer osebe ter tako vse LGBTIQ osebe zaščitili pred diskriminacijo pri zaposlovanju na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete in njenega izražanja ter spolnih značilnosti. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | EESO podpira predlog Evropske komisije, da bi direktivo o enakem obravnavanju razširili na področja, ki se ne nanašajo zgolj na delo in poklicno usposabljanje. V zvezi s tem menimo, da je treba Komisijo podpreti pri njenih pozivih, naj Svet predlog sprejme, da bi odpravili vrzeli pri zaščiti, ki jo zagotavlja zakonodaja EU pred diskriminacijo iz razlogov, povezanih s spolno usmerjenostjo, spolno identiteto oziroma njenim izražanjem, spolnimi značilnostmi in modeli družine. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | EESO podpira poziv evropskih institucij, naj države članice ratificirajo Konvencijo MOD št. 190 o odpravi nasilja in nadlegovanja v svetu dela, ki se nanaša na različne oblike nesprejemljivega vedenja in prakse zoper ljudi na podlagi njihovega biološkega ali družbenega spola in ki vladam in socialnim partnerjem daje smernice, kako opredeliti orodja za preprečevanje in odpravljanje teh oblik diskriminacije. Kolektivna pogajanja na vseh ravneh in kolektivne pogodbe lahko prispevajo k določitvi ciljno usmerjenih ukrepov za delovna mesta in k izvajanju samostojnega sporazuma, ki so ga podpisali evropski socialni partnerji proti nasilju na delovnem mestu. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Ker LGBTIQ osebe doživljajo diskriminacijo prav tam, kjer bi se morale počutiti najbolj varne, in sicer v družinskem okolju, številni pripadniki LGBTIQ skupnosti, zlasti mladi, postanejo brezdomci. Oblasti številnih držav članic niso zmožne zagotavljati socialnih in zdravstvenih storitev zanje. Zato je bistvenega pomena, da so LGBTIQ osebam na voljo varna zatočišča in zdravstvene storitve, da se lahko vključijo v družbo ter najdejo stabilno in varno zaposlitev. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Poleg predlogov Komisije o reformi skupnega evropskega azilnega sistema mora Evropska unija nujno zagotoviti sredstva, s katerimi bo mogoče organizirati usposabljanje za sodnike, tožilce, mejne policiste, strokovnjake v službah za priseljevanje in tolmače, da bodo razumeli posebne potrebe ranljivih prosilcev za mednarodno zaščito, tudi LGBTIQ oseb. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | V zvezi s tem EESO meni, da je treba nujno omejiti uporabo politik vračanja migrantov na mejah EU, saj številni od njih bežijo pred preganjanjem v svoji državi izvora zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete oziroma njenega izražanja in spolnih značilnosti. Njihovo vračanje brez možnosti, da zaprosijo za mednarodno zaščito, pomeni kršitev najbolj temeljnih človekovih pravic, mednarodnih sporazumov in v nekaterih primerih nacionalnih zakonov o mednarodni zaščiti. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | Menimo, da bi morala Komisija razmisliti o priznanju pravice do samoopredelitve za transspolne osebe, s čimer bi zadostila najvišjim mednarodnim standardom spoštovanja človekovih pravic in spodbudila k njihovemu priznavanju v državah članicah in s strani nacionalnih oblasti, da bi se identiteta transspolnih oseb priznala, ne da bi to morala dokazati tretja oseba. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | Evropska komisija bi morala spremljati dostop transspolnih oseb do kritja v okviru zdravstvenega varstva za posege potrditve spola in sodelovati z državami članicami, da bi v celoti izkoristile možnosti, ki jih ponuja okvir EU za čezmejno zdravstveno varstvo, in odpravile morebitne nacionalne pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

3.1.12

| 3.1.13 | Komisija bi morala spodbujati države članice, naj sprejmejo strategije na nacionalni ravni za nadzor, kontrolo in preprečevanje spolno prenosljivih bolezni. Na tem področju je nujno tudi prednostno določiti sredstva za zdravstvene delavce ter sodelovati pri usposabljanju v skladu s priporočili Svetovne zdravstvene organizacije in 11. izdajo Mednarodne klasifikacije bolezni in sorodnih zdravstvenih problemov za statistične namene (ICD-11). Poleg tega je bistveno, da države članice spodbujajo izmenjavo izkušenj in praks med specializiranimi zdravstvenimi strokovnjaki različnih držav članic. |
| --- | --- |

3.1.13

| 3.1.14 | Države članice bi bilo treba spodbujati, naj v vsej EU prepovejo terapije za spreobrnitev spolne usmerjenosti, saj gre za ponižujoče prakse, ki imajo številne posledice za telesno in duševno zdravje LGBTIQ oseb. Poleg tega bi bilo treba države članice spodbujati, naj sprejmejo zakonodajne ukrepe za prepoved pohabljanja interspolnih oseb. Tako bi zagotovili, da imajo interspolne osebe pravico, da se same odločijo, ali želijo opraviti zdravstvene posege za določitev spola, odstopanje od tega pravila pa bi bilo dovoljeno le v primeru nujnih zdravstvenih potreb, kadar je ogroženo življenje interspolne osebe. |
| --- | --- |

3.1.14

| 3.1.15 | Programi financiranja Evropske unije bi morali biti pogojeni in tesno povezani z vrednotami EU iz člena 2 PEU. Poleg tega bi se moralo v primeru velikih projektov od držav članic zahtevati, da izvedejo oceno učinka projektov, financiranih s sredstvi EU, na ranljive skupine, tudi LGBTIQ osebe. Na ravni držav članic bi tako morale za sredstva EU obstajati revizije raznolikosti, ki bi jih izvajala neodvisna komisija, sestavljena iz predstavnikov lokalnih ali osrednjih nacionalnih javnih oblasti in organizacij civilne družbe (6). |
| --- | --- |

3.1.15

| 3.1.16 | Kar zadeva usposabljanje strokovnjakov, pozvanih k izvedbi te revizije raznolikosti v okviru programov financiranja EU, bi bilo treba uvesti program usposabljanja, zasnovan na evropski ravni, s katerim bi razvijali znanja in spretnosti ter spodbujali države članice k izmenjavi primerov dobre prakse o učinku programov financiranja EU na ranljive skupine, tudi LGBTIQ skupnost. Za izvajanje tega ukrepa v vsej EU je treba vzpostaviti nadzorni mehanizem na ravni Evropske komisije. |
| --- | --- |

3.1.16

| 3.1.17 | Države članice bi bilo treba spodbujati k izvajanju nacionalnih kampanj in programov izobraževanja in ozaveščanja, da bi zmanjšali diskriminacijo oseb z drugačno spolno usmerjenostjo in spolno identiteto ter se borili proti njej. V zvezi s tem bi morali nacionalni organi poskrbeti za vključevanje informacij o človekovih pravicah, vključno s spolno usmerjenostjo, spolno identiteto in izražanjem, v obvezne nacionalne učne načrte, da bi preprečili diskriminacijo, predsodke in stereotipe. Poleg tega bi morale osnovne in srednje šole zagotavljati celovito spolno vzgojo, s katero bi otroci in mladostniki pridobili znanje in spretnosti za bolj zdravo življenje in vzpostavljanje enakopravnih odnosov. |
| --- | --- |

3.1.17

3.2   Zagotavljanje varnosti LGBTIQ oseb

| 3.2.1 | Znano je, da so v več državah članicah potekali referendumi za dopolnitev nacionalne ustave s ciljem omejitve pravic LGBTIQ oseb ali stigmatizacije te skupine ljudi v splošni javnosti. Ker se informacije pretakajo v čezmejnem območju po vsej Evropski uniji, morajo države članice zagotavljati preglednost javnih sredstev za vse akterje, povezane s takimi referendumi. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESO podpira pobudo, da bi seznam kaznivih dejanj EU iz člena 83(1) PDEU razširili na kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor, tudi zoper LGBTIQ osebe. Zato mora Komisija sprejeti ukrepe za obveščanje in ozaveščanje o tem vprašanju na evropski ravni. Začeti bi morala komunikacijsko kampanjo za obrnitev tega trenda in z njim povezanega vedenja ter spodbujanje enakosti vseh državljanov. Predlagamo, naj se ta kampanja začne na evropski ravni in naj obravnava težave, s katerimi se srečujejo posamezne države članice na lokalni ravni. Te pobude bi bilo treba vključiti v okvir akcijskega načrta EU za demokracijo. Poleg tega so se vse evropske države zavezale, da bodo za Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) zbirale podatke o kaznivih dejanjih iz sovraštva, ki jih je mogoče uporabiti v tem okviru. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Evropska komisija bi morala v sodelovanju z državami članicami tudi sprejeti več ukrepov za boj proti lažnim novicam in dezinformacijam ter sovražnemu govoru na spletu in zunaj njega. V zvezi s tem mora Komisija razviti mehanizem za spremljanje ustreznega izvajanja direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah na ravni držav članic ter sprejeti evropski zakonodajni okvir za boj proti lažnim novicam in dezinformacijam. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Menimo, da so za odpravo sovražnega govora v spletnem okolju zelo spodbudni ukrepi Komisije, namenjeni spodbujanju in izvajanju kodeksa ravnanja za odpravo nezakonitega sovražnega govora na spletu, ki so ga podpisali Facebook, Microsoft, Twitter in YouTube. Tovrstno orodje, in sicer kodeks ravnanja za boj proti sovražnemu govoru, bi bilo treba izvajati kot priporočilo na ravni držav članic, tako v spletnem kot tudi avdiovizualnem prostoru, da bi vzpostavili varen prostor za LGBTIQ osebe ter druge ranljive skupine, ki lahko hitro postanejo žrtve spletnega nadlegovanja ali sovražnega govora (7). |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Strategijo za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 bi bilo treba povezati s strategijo o pravicah žrtev za obdobje 2020–2025, da si bodo pripadniki spolnih manjšin upali prijaviti kazniva dejanja iz sovraštva, katerih žrtve so. Zato je treba poskrbeti za stalno strokovno usposabljanje policistov, odvetnikov in sodnikov na področju kaznivih dejanj iz sovraštva, predsodkov in stereotipov ter sodelovanje z nevladnimi organizacijami, ki nudijo podporo LGBTIQ osebam na tem področju. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Pandemija COVID-19 je pokazala, da večina držav članic ni dovolj dobro opremljenih za zagotavljanje nujnih ali kratkoročnih zavetišč LGBTIQ osebam, ki so žrtve nasilja v družini, zlasti transspolnim osebam, ali LGBTIQ osebam, ki so žrtve nasilja v družini. Zato je treba za izgradnjo zavetišč, varnih hiš in središč za pomoč ter nudenje celovitih podpornih storitev zagotoviti sodelovanje nacionalnih oblasti in nevladnih organizacij ter sredstva EU. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Oblikovanje vključujočih družb za LGBTIQ osebe

| 3.3.1 | Evropska komisija mora prevzeti vlogo varuhinje prava Evropske unije, kakor izhaja iz evropskih regulativnih aktov in sodne prakse Sodišča Evropske unije, da bi se evropsko pravo v vseh državah članicah uporabljalo pravilno in enotno. Okrepiti mora prizadevanja in razviti obsežne mehanizme za spremljanje uporabe evropskega prava in sklepov Sodišča EU v okviru nacionalnega prava in praks nacionalnih oblasti. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | V zvezi s pravico do prostega gibanja kot enega od stebrov evropskega prava mora Evropska komisija razviti mehanizem spremljanja, da bi zagotovila, da se pravice, podeljene z Direktivo 2004/38/ES, zlasti pravica do prostega gibanja in prebivanja, v vsej Uniji priznavajo vsem evropskim državljanom in njihovim družinam, tudi mavričnim družinam. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Da bi vse LGBTIQ osebe uživale pravico do prostega gibanja po vsej Evropski uniji, pozivamo Evropsko komisijo, naj na eni strani razvije regulativen okvir, s katerim bo pojem „družina“ postal avtonomen in neodvisen od nacionalnega prava držav članic, zlasti v čezmejnih primerih, ter na drugi strani zagotovi, da se rojstni listi, izmenjani po upravnem ali pravosodnem postopku, priznavajo v vseh državah članicah v zvezi s prostim gibanjem. Evropska komisija bi morala sodelovati z državami članicami, da bi olajšala registracijo sorodstvenih vezi za transspolne starše v skladu z njihovo pravno priznano spolno identiteto in tako te družine zaščitila pred neželenim razkritjem, diskriminacijo in nasiljem. |
| --- | --- |

3.3.3

3.4   Vodstvo v pozivu za enakost LGBTIQ oseb po vsem svetu

| 3.4.1 | Evropske institucije morajo pri svojem notranjem in zunanjem delovanju zagotavljati in ščititi temeljne človekove pravice. Da bi to uresničili, je treba sodelovati z drugimi regionalnimi in mednarodnimi institucijami, kot sta Svet Evrope in Organizacija združenih narodov, da bi LGBTIQ osebam in zagovornikom človekovih pravic zagotovili varnost in enakost, ki si ju zaslužijo. Pomembno je tudi, da evropske institucije – poleg podpiranja ukrepov za boj proti nasilju, sovraštvu in diskriminaciji, ki jih doživljajo LGBTIQ osebe, prek instrumenta za predpristopno pomoč v državah kandidatkah ali potencialnih državah kandidatkah – ta merila vključijo v svoje zunanje delovanje na področju dodeljevanja sredstev za države zunaj EU. |
| --- | --- |

3.4.1

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

1

(2)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

2

(3)  Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji.

3

(4)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf.

4

(5)  Na področju dela LGBTIQ osebe nadalje doživljajo diskriminacijo med postopkom zaposlitve, na delovnem mestu in ob koncu svoje poklicne poti, kar je v nasprotju z jasno zakonodajo EU na tem področju. Pogosto se srečujejo s številnimi ovirami pri iskanju poštene in stabilne zaposlitve, zaradi česar so bolj izpostavljene tveganju revščine, socialne izključenosti in brezdomstva.

5

(6)  Za izvajanje tega ukrepa je treba oblikovati skupino strokovnjakov, da bi ocenili, v kolikšni meri projekti, ki jih izvajajo države članice, pomagajo ranljivim skupinam, tudi LGBTIQ skupnosti, ter preučili predhodno in naknadno analizo izvajanja projektov, financiranih z evropskimi sredstvi, na podlagi ocenjevalnih meril, določenih na evropski ravni.

6

(7)  Kodeksi ravnanja bi morali temeljiti na vrednotah EU v zvezi z enakostjo, človekovimi pravicami, raznolikostjo in tudi svobodo izražanja, pri čemer bi se oblikovale skupine strokovnjakov za spremljanje izvajanja in uporabe tega delovnega orodja, tudi z vključevanjem organizacij civilne družbe, ki se ukvarjajo z zaščito človekovih pravic in ranljivih skupin.

7

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/134

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027

(COM(2020) 758 final)

(2021/C 286/23)

| Poročevalec: | Paul SOETE |
| --- | --- |

Poročevalec:

Paul SOETE

| Zaprosilo | Evropska komisija, 14. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 16. 4. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 205/1/9 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 14. 1. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

16. 4. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

205/1/9

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da je akcijski načrt Komisije za integracijo in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt) del celovitega odziva na izzive, povezane z migracijami, kot ga je predstavila v novem paktu o migracijah in azilu. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ta akcijski načrt ima širše področje uporabe kot prejšnji: novi načrt za razliko od predhodnega iz leta 2016 zajema ne le migrante, temveč tudi državljane EU „z migrantskim ozadjem“. Čeprav je integracija pomembna tudi za to kategorijo državljanov, kot tudi za vse državljane in prebivalce, bodo morda zaradi tega ukrepi manj ciljno usmerjeni, saj se težave prišlekov razlikujejo od tistih, s katerimi se spoprijemajo migranti druge in tretje generacije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Orodja za integracijo in vključevanje so večinoma v rokah nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti. Ukrepanje na ravni EU je dopolnilno, z njim pa naj bi se spodbujalo, olajševalo in usklajevalo sodelovanje. To pomeni, da v akcijskem načrtu ni nobenih splošnih ali specifičnih ciljev za države članice, temveč le priporočila. Glede na sedanje razmere in vpliv pandemije obstaja nevarnost, da bodo vprašanja integracije obravnavana manj prednostno. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | V akcijskem načrtu so obravnavana vsa področja politike, ki so bistvena za socialno-ekonomsko in politično integracijo novoprispelih migrantov, načrt pa vsebuje tudi pregled evropskih pobud na različnih področjih, ki lahko vplivajo na migracije in integracijo. EESO poudarja, da je resnični izziv izvajanje teh politik. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO podpira cilje na ključnih sektorskih področjih, predlagane v akcijskem načrtu, vendar želi tudi poudariti, da so to le primeri možnih ukrepov, ne pa merljivi cilji. Zato se zdi, da bo za njihovo učinkovito izvajanje potreben proces spremljanja, ki še ni vzpostavljen. EESO spodbuja Komisijo, naj vzpostavi proces stalnega spremljanja izvajanja akcijskega načrta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | V primerjavi z akcijskim načrtom iz leta 2016 je zdaj na splošno večji poudarek namenjen razsežnosti spola pri integraciji. Vidike spola bi bilo treba poudariti tudi v različnih oddelkih o sektorskih področjih. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poudarja, da bi morala biti rdeča nit akcijskega načrta pomen dela na splošno, saj je delo v vseh svojih oblikah ključen vidik integracije in osebnega razvoja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Akcijski načrt vsebuje pregled vseh instrumentov financiranja, ki so na voljo na posameznih sektorskih področjih. Vendar se zdi, da so ti instrumenti zasnovani za strokovnjake za subvencije, zato EESO predlaga, naj Komisija olajša dostop do financiranja, na primer s posebnim instrumentom za integracijo. Poleg tega se boji, da bo financiranje za integracijo postopno vse nižje na seznamu prednostnih nalog. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poudarja, da je za integracijo v lokalni način življenja na splošno pomembna civilna družba, posebno vlogo pri tem pa imajo sindikati in organizacije delodajalcev. |
| --- | --- |

1.9

2.   Ozadje

| 2.1 | Akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027 je del celovitega odziva na izzive, povezane z migracijami, predstavljenega v novem paktu o migracijah in azilu. Načrt temelji na posodobljenih zavezah iz akcijskega načrta EU za vključevanje iz leta 2016, zajema pa obdobje sedmih let z vmesnim pregledom leta 2024, kar je skladno z večletnim finančnim okvirom za isto obdobje. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Akcijski načrt je potreben zaradi velikih razlik med migranti in prebivalci, rojenimi v EU, kar zadeva stopnjo izobrazbe, zaposlenost, revščino in stanovanjske razmere. Ta vrzel se lahko ponazori z dejstvom, da je mladih migrantov (v starosti 18–24 let), ki niso niti zaposleni niti se ne izobražujejo ali usposabljajo, v EU 21 %, medtem ko ta delež pri mladih, rojenih v EU, znaša 12,5 %. Obstaja tudi precejšnja razlika med spoloma, saj delež mladih migrantk, ki spadajo v to kategorijo, znaša 25,9 % (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Pandemija COVID-19 je razkrila globoko zakoreninjene neenakosti pri dostopu migrantov do zdravstvenih storitev, kar predstavlja tveganje tudi za družbo na splošno. Pokazalo se je tudi, da migranti verjetneje delajo na delovnih mestih, ki zahtevajo tesne stike z drugimi, zaradi česar so bolj izpostavljeni bolezni COVID-19. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Popolna vključitev migrantov na trg dela bi lahko ustvarila velike ekonomske koristi za nacionalno blaginjo in pokojninske sisteme ter povečala prispevke v davčno blagajno (2). To je rezultat, ki je dober za vse, saj popolno vključevanje koristi tudi migrantom, ki dobijo dostop do sistema socialnega varstva države gostiteljice. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komisija se v akcijskem načrtu sklicuje na sklop ključnih načel in vrednot, ki je skupen vsem politikam EU za vključevanje, in navaja tudi evropski steber socialnih pravic. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Posebni ukrepi, predstavljeni v akcijskem načrtu, se nanašajo na štiri sektorska področja, in sicer izobraževanje in usposabljanje, zaposlovanje ter znanja in spretnosti, zdravje ter stanovanja. Za vsako od teh področij so opredeljene integracijske vrzeli. Te ukrepe dopolnjujejo medsektorski ukrepi, vključno z vzpostavitvijo trdnih partnerstev, povečanjem različnih možnosti financiranja, spodbujanjem vezi z družbo gostiteljico, izboljšanjem uporabe novih tehnologij in digitalnih orodij ter spremljanjem napredka pri integraciji. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO priznava, da je akcijski načrt osredotočen na sam proces integracije in ne na vstop v EU. Kljub temu želi poudariti, da je vprašanje združitve družine še vedno pomemben dejavnik zakonite integracije in vključevanja v družbo. |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Sedanji akcijski načrt za razliko od tistega iz leta 2016 ne zajema le migrantov, temveč tudi državljane EU „z migrantskim ozadjem“. EESO je seznanjen s širšim področjem uporabe, saj so vidiki integracije prav tako pomembni za to drugo kategorijo državljanov ter za vse državljane in prebivalce; s tem se spodbuja evropski način življenja, v katerem so pravice in potrebe v zvezi z vključevanjem povezane z odgovornostmi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kljub temu se EESO boji, da bodo zaradi širšega področja uporabe morda ukrepi manj ciljno usmerjeni, s tem pa tudi manj učinkoviti. Težave prišlekov se razlikujejo od tistih, s katerimi se spoprijemajo migranti druge in tretje generacije. Poleg tega vključitev socialnih potreb migrantov druge in tretje generacije v migracijske in integracijske politike pomeni tveganje, da bodo stigmatizirani in se bo nadaljeval rasizem. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Akcijski načrt Komisije vsebuje dober pregled evropskih pobud na različnih področjih, ki vplivajo na migracije in integracijo. V dokumentu so obravnavana vsa bistvena področja za socialno-ekonomsko in politično integracijo novoprispelih migrantov, pa tudi razpoložljivost finančnih sredstev ter partnerstva z institucijami in organizacijami za lažjo integracijo. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poudarja, da je poleg teh politik ključen dejavnik integracije delo, zato bi ga bilo treba varovati in spodbujati kot osrednji element celotnega načrta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO poudarja, da je resnični izziv izvajanje teh politik. Na primer, tudi kadar so predhodne kvalifikacije migrantov priznane, jih delodajalci neradi zaposlijo, ker ne zaupajo njihovi ravni znanj in spretnosti. Zdi se, da to velja za migrante z Bližnjega vzhoda, iz severne Afrike ter južne in srednje Azije. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Zaveza okrepitvi sodelovanja regionalnih in lokalnih oblasti, civilne družbe ter migrantov in njihovih organizacij pri politikah EU za integracijo in vključevanje je pozitiven vidik novega akcijskega načrta. EESO pripominja, da bi civilna družba morala vključevati tudi sindikate in organizacije delodajalcev. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Akcijski načrt pravilno priznava pomembnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti pri integracijskih politikah ter spodbuja sodelovanje med njimi. V bistvu je treba omeniti, da je večina orodij za integracijo v njihovih rokah. Ukrepanje na ravni EU je dopolnilno, z njim pa naj bi se spodbujalo, olajševalo in usklajevalo sodelovanje, kadar je to koristno. To pomeni, da akcijski načrt ne vsebuje splošnih ali specifičnih ciljev za države članice, temveč le priporočila. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ker besedilo ni zavezujoče in so za integracijske politike na nacionalni ravni na koncu odgovorne države članice, EESO poudarja, da so potrebne jasne zaveze držav članic EU in vzpostavitev ustreznih forumov, vključno z rednimi srečanji, za usklajevanje politik in vrednotenje napredka. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Komisija je jasno predstavila, kaj želi doseči na vsakem področju. EESO se strinja z oceno stanja in podpira predloge, kaj bi bilo treba doseči, vendar ugotavlja, da ni jasnih ciljev, niti splošnih niti specifičnih za posamezne ukrepe. Zdi se, da bo za učinkovitost izvajanja potreben proces spremljanja, ki bi ga bilo treba vzpostaviti. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO se je v mnenju SOC/649 (Novi pakt o migracijah in azilu) (3) spraševal, kakšna bosta obseg ukrepov za vključevanje in njihova podpora. Orodja in spodbude, ki jih akcijski načrt zagotavlja različnim deležnikom, morda ne bodo dovolj za razumno izboljšanje integracije, zlasti glede na to, da so ukrepi na tem področju dolgoročni. Zato je treba spremljati izvajanje tega vidika. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Financiranje je pomemben del akcijskega načrta. Komisija spodbuja države članice in druge deležnike, naj v celoti izkoristijo sredstva EU. Akcijski načrt vsebuje tudi pregled vseh instrumentov financiranja, ki so na voljo za posamezna sektorska področja. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Čeprav je vključevanje v širše politike omenjeno med vodilnimi načeli, na katerih temelji akcijski načrt, ta ne vsebuje zadovoljivih smernic o tem, kako vključevati integracijske politike v splošne ukrepe za socialno kohezijo. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO pozdravlja, da je v novem akcijskem načrtu omenjena razsežnost spola pri integraciji. Obenem poudarja, da bi bilo treba izzivom, povezanim s spolom, pri integraciji nameniti večjo pozornost in bolj specifične ukrepe na vsakem sektorskem področju. |
| --- | --- |

3.13

4.   Posebne ugotovitve

4.1   Izobraževanje in usposabljanje

| 4.1.1 | V akcijskem načrtu je pravilno navedeno, da sta izobraževanje in usposabljanje temelj za uspešno udeležbo v družbi. Šole in druge izobraževalne ustanove so pomembno okolje za oblikovanje vključujoče družbe in boj proti segregaciji. Poleg tega se z državljansko vzgojo, s katero se pridobi znanje o demokraciji in državljanstvu, postavijo temelji za dejavno udeležbo v družbi pa tudi zagotovi odvračanje mladih od ekstremističnih ideologij. Na tem področju bi bilo treba spodbujati dejavno udeležbo v civilni družbi, saj se tako krepijo zaupanje, socialna kohezija in pripadnost. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Kar zadeva posebne ukrepe za izboljšanje udeležbe v izobraževanju in usposabljanju, bi bilo treba podporo Komisije natančneje določiti, saj akcijski načrt vsebuje le splošne navedbe dejavnosti ciljno usmerjene podpore. Najbolj konkreten omenjeni ukrep je nabor orodij s praktičnimi smernicami o predšolski vzgoji in varstvu, ki bodo objavljene v začetku leta 2021. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | V akcijskem načrtu je omenjeno tudi, da je treba olajšati priznavanje kvalifikacij, pridobljenih v tretjih državah. Predlaganih je več instrumentov za izboljšanje priznavanja kvalifikacij: mreže ENIC-NARIC, program Erasmus, evropsko ogrodje kvalifikacij in portal Europass. Poleg okrepitve obstoječih instrumentov je pomembno odkriti in evidentirati obstoječe ovire za priznavanje, med drugim nezaupanje in druge družbene ovire. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Komisija poudarja pomembnost učenja jezikov in predlaga, naj se nadalje razvijejo celoviti in dostopni programi učenja jezikov. EESO meni, da bi moralo biti učenje jezikov v središču ukrepov na področju izobraževanja in usposabljanja vse od začetnih faz procesa integracije. Učenje jezika skupnosti sprejemnice zagotovi dostop do ustreznih stopenj izobraževanja in usposabljanja, kar ima daljnosežen vpliv na integracijo. Tudi za programe učenja jezikov bi zato moral veljati celovit pristop (4). |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Glede na prihodnji cilj jamstva za otroke je pomembno priporočiti, naj države članice podpirajo boljši dostop otrok migrantov do izobraževanja z zagotavljanjem, da postopki priseljevanja ne posegajo v šolanje ali pravice otrok nasploh. Pri izobraževanju bi bilo treba oceniti, izpolniti in v razumni meri upoštevati potrebe posameznih invalidnih otrok migrantov ali druge potrebe, da se olajša največji možni razvoj njihove osebnosti, nadarjenosti in ustvarjalnosti, pa tudi umskih in telesnih sposobnosti. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Z vsemi ukrepi na teh področjih bi si bilo treba prizadevati za dosego vključujočih izobraževalnih sistemov na vseh ravneh in vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | V načrtu je poudarjeno, kako pomembno je čimprejšnje razumevanje zakonov, kulture in vrednot družbe gostiteljice, na primer s tečaji državljanske vzgoje. Komisija predlaga izmenjavo dobrih praks med državami članicami na teh področjih. Informacije o teh zadevah bi bilo treba zagotavljati na vsem razumljiv in dostopen način. |
| --- | --- |

4.1.7

4.2   Zaposlovanje ter znanja in spretnosti

| 4.2.1 | Na tem področju je problem dobro analiziran in splošni cilji dobro opredeljeni, pomen prispevanja migrantov h gospodarstvu, zlasti v času pandemije COVID-19, pa je ustrezno upoštevan. V akcijskem načrtu je poudarjeno tudi, da bodo za rast med pandemijo in po njej ključni ne le delavci migranti, temveč tudi podjetniki migranti. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Da bi se dosegli omenjeni cilji, Komisija v akcijskem načrtu spodbuja, naj se izkoristijo obstoječa orodja EU, vključno z evropskim partnerstvom za vključevanje, ki omogoča sodelovanje s socialnimi in gospodarskimi partnerji, pobudo Delodajalci z združenimi močmi za spodbujanje vključevanja, programom InvestEU, ki podpira podjetništvo, evropsko mrežo za integracijo, evropsko mrežo javnih zavodov za zaposlovanje in platformo Europass za izmenjavo in krepitev praks ocenjevanja znanj in spretnosti, orodjem EU za profiliranje znanj in spretnosti državljanov tretjih držav, ki bo olajšalo potrjevanje znanj in spretnosti, ter prihodnjim programom za državljane, enakost, pravice in vrednote, ki bo podpiral ljudi z migrantskim ozadjem. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | V akcijskem načrtu je med drugimi cilji omenjeno tudi premagovanje težav pri dostopu do finančnih storitev in informacij, vendar niso predlagani konkretni ukrepi za reševanje teh težav. V zvezi s tem bi bilo treba z akcijskim načrtom spodbujati opolnomočenje delavcev migrantov z zagotovitvijo dostopa do finančnih in pravnih informacij, pritožbenih mehanizmov in varnega prijavljanja v razumljivih in dostopnih oblikah. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | V akcijskem načrtu je pravilno poudarjena pomembnost zagotovitve učinkovitejših in hitrejših sistemov ali preizkusov za ocenjevanje znanj in spretnosti, pri čemer so upoštevane tudi pretekle izkušnje v zvezi s tem. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Orodja za ocenjevanje znanj in spretnosti kljub temu niso dovolj za zagotovitev večjega dostopa do trga dela, ukrepati je treba tudi proti nezaupanju in diskriminaciji. Nacionalnim zavodom za zaposlovanje in deležnikom v sektorju zaposlovanja je pomembno zagotavljati podporo in posebne smernice, da bodo razvili politike proti diskriminaciji in spodbujali udeležbo na vseh ravneh. Prav tako je ključno priporočiti nacionalne politike, ki bodo z rahljanjem vizumskih postopkov zagotovile večji in manj težaven dostop državljanov tretjih držav do vseh sektorjev zaposlovanja. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | V akcijskem načrtu bi bilo treba še bolj poudariti pomembnost spodbujanja boljšega dostopa do vajeništva, pripravništva, poklicnega usposabljanja in celo prostovoljnega dela, ki lahko vodijo do redne zaposlitve za polni delovni čas. S tem se bo migrantom in prebivalcem z migrantskim ozadjem omogočilo, da delajo, izpopolnijo svoja znanja in spretnosti ter prejemajo dohodek, s katerim bodo preživljali sebe in svoje družine. Programi za spodbujanje dostopa mladih do trga dela (npr. jamstvo za mlade) bi morali torej vključevati posebne določbe za zagotavljanje udeležbe državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | V akcijskem načrtu bi bilo treba tudi predvideti ukrepe, ciljno usmerjene v opolnomočenje migrantk in begunk ter izboljšanje njihovega dostopa do trga dela, vključno z okrepitvijo ukrepov za boj proti trgovini z ljudmi in s podporo za posebne potrebe. |
| --- | --- |

4.2.7

4.3   Zdravje

| 4.3.1 | V akcijskem načrtu je pomembno poudarjeno, da je pandemija COVID-19 razkrila obstoj globoko zakoreninjenih neenakosti pri dostopu do zdravstvenih storitev in da to predstavlja tveganje za družbo na splošno. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EESO glede na pandemijo meni, da bi morali imeti vsi migranti, tudi tisti brez urejenega statusa, v vseh državah članicah EU dostop do osnovnega zdravstvenega varstva, zlasti do testiranja in cepljenja. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Kar zadeva predlagane ukrepe, Komisija navaja možnosti financiranja iz Sklada za azil, migracije in vključevanje, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za regionalni razvoj in prihodnjega programa za državljane, enakost, pravice in vrednote. V akcijskem načrtu se pravilno spodbuja uporaba sredstev EU za zagotavljanje zdravstvenih storitev. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | EESO poudarja, da je ključno priporočiti, naj države članice odpravijo ovire pri dostopu do zdravstvenih storitev in pri samih zdravstvenih storitvah, in sicer tudi z informacijskimi kampanjami o nacionalnih zdravstvenih sistemih, s čimer bi se ocenile in izpolnile zdravstvene potrebe posameznih invalidnih migrantov. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | EESO poudarja, da je pomembno v okviru procesa integracije ozaveščati o duševnem zdravju migrantskega prebivalstva ter ga spodbujati, zlasti glede na sedanjo pandemijo, tudi z zagotovitvijo storitev na področju duševnega zdravja, pri katerih se bodo upoštevale kulturne posebnosti. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Ukrepi za zagotavljanje boljšega dostopa do zdravstvenih storitev bi morali zajemati tudi sprejemne objekte za prosilce za azil, zlasti v okviru priprav na novi program za zdravje. |
| --- | --- |

4.3.6

4.4   Stanovanja

| 4.4.1 | Komisija bo pripravila pobudo za cenovno dostopna stanovanja, kot je napovedala v okviru vala prenove, ter spodbujala nesegregirana, dostojna, dostopna in cenovno ugodna stanovanja. Posebna pozornost bo namenjena modelom samostojnih stanovanj (za razliko od kolektivnih) za prosilce za azil. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Med cilji, naštetimi na tem področju, bi morali biti največji prednostni nalogi boj proti diskriminaciji na stanovanjskem trgu in zmanjševanje stanovanjske segregacije. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | To bi moralo vključevati tudi večji poudarek na širjenju cenovno dostopnih stanovanj, vključno s socialnimi stanovanji, s sistemskimi rešitvami, namenjenimi državljanom tretjih držav in vsem prebivalcem, ki potrebujejo stanovanje (5). |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Države članice bi bilo treba spodbujati, naj s sredstvi EU financirajo tudi oblikovanje in izvajanje mehanizmov za dostop do pravnega varstva v primerih izkoriščevalskega najema. |
| --- | --- |

4.4.4

4.5   Partnerstva za učinkovitejši proces integracije

| 4.5.1 | Komisija namerava okrepiti evropsko mrežo za integracijo z zagotavljanjem ciljno usmerjenega financiranja in krepitvijo zmogljivosti držav članic. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Posebna pozornost je namenjena podpori lokalnim in regionalnim oblastem, vključno s širjenjem mestne akademije za integracijo, krepitvijo medverskega dialoga med skupnostmi ter podpiranjem mest pri preprečevanju radikalizacije v okviru pobude „Mesta v EU proti radikalizaciji“, ki se je začela izvajati leta 2019. EESO poudarja, da je medverski dialog pomemben za integracijo. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | V akcijskem načrtu je omenjen tudi letni Evropski forum za migracije, ki se organizira v sodelovanju z EESO, zlasti njegovo tematsko študijsko skupino za priseljevanje in vključevanje, da se podpre posvetovanje z organizacijami civilne družbe in organizacijami diaspore. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Nazadnje je v načrtu napovedana podpora fundacijam in organizacijam s strukturnim dialogom o integraciji migrantov in s preučitvijo možnih orodij za sodelovanje, pri čemer ni podrobneje opredeljeno, kakšna bi lahko bila ta podpora. |
| --- | --- |

4.5.4

4.6   Povečane možnosti financiranja EU

| 4.6.1 | Vidiki financiranja so rdeča nit vseh ukrepov, predlaganih v načrtu, in so povezani z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027. Priložen je pregled glavnih skladov EU, ki so podpirali integracijo in vključevanje v obdobju 2014–2020, ni pa navedenih zneskov za prihodnost. EESO se v zvezi s tem zaveda, da je treba za informacije o tem, koliko sredstev iz vsakega sklada bodo države članice namenile za vprašanja integracije, počakati na dokončanje faze načrtovanja programov. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Seznam skladov, ki jih je mogoče uporabiti za integracijo in vključevanje ali ki so povezani z ukrepi za podporo migrantom, je precej obsežen, vključuje pa Sklad za azil, migracije in vključevanje, ESS+ in ESRR. Obenem bi bilo treba pojasniti sinergije z drugimi skladi, npr. s programom Erasmus+, mehanizmom za okrevanje in odpornost, EKSRP in programom InvestEU. Ko bo sprejet instrument za tehnično podporo, se bo tudi z njim državam članicam zagotavljala podpora za razvoj ali izboljšanje politik integracije in vključevanja. Poleg tega bi lahko prihodnji program za državljane, enakost, pravice in vrednote prispeval k financiranju posebnih ukrepov, namenjenih državljanom EU z migrantskim ozadjem. Sprejeta je bila odločitev za velik portfelj skladov, ki jih je mogoče uporabiti, vendar bi bili morda boljša rešitev posebni skladi za integracijske zadeve. EESO predlaga, naj Komisija olajša dostop do financiranja, na primer s posebnim instrumentom za integracijo migrantov. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | V tem okviru je pomembno tudi evropsko jamstvo za otroke, saj so med najbolj prikrajšanimi otroki tudi otroci z migrantskim ozadjem. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Zaradi kompleksnosti financiranja EU je treba posodobiti nabor orodij o uporabi sredstev za integracijo v programskem obdobju 2021–2027, razvit leta 2018. |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | Še en zanimiv vidik politike financiranja je namera Komisije, da bo razvila javno-zasebna partnerstva s fundacijami in zasebnimi donatorji. |
| --- | --- |

4.6.5

4.7   Spodbujanje sodelovanja in srečanj z družbo gostiteljico

| 4.7.1 | EESO pozdravlja zamisel, da bi novoustanovljena skupina strokovnjakov za mnenja migrantov, sestavljena iz migrantov in organizacij, ki jih zastopajo, sodelovala pri oblikovanju in izvajanju prihodnjih politik na področju migracij, azila in integracije. To bi lahko prispevalo k boljši udeležbi migrantov in državljanov EU z migrantskim ozadjem v posvetovalnem procesu ter zagotovilo, da bodo politike skladne z resničnimi potrebami. Zato je pomembno, da se ustvarijo priložnosti za dvosmerno izmenjavo med državljani tretjih držav in skupnostmi sprejemnicami, in sicer vse od zgodnjih faz sprejema in integracije. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Cilj akcijskega načrta je spodbujanje dialoga in ozaveščanje vseh Evropejcev o stvarnosti migracij in integracije. Vendar je ta cilj kljub očitnim prizadevanjem za ozaveščanje o dejstvih in številkah morda preveč nejasen. Vsekakor je nujno spremeniti diskurz o migracijah v javnosti in EESO se sprašuje, kaj se bo storilo, da bi to dosegli. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | EESO podpira pobude, kot so nogometni festivali, namenjeni mladim migrantom v mestih gostiteljih evropskega nogometnega prvenstva, ki bi lahko spodbudile pozitiven diskurz o migracijah. Drugi podobni priložnostni ukrepi, kot so nagrade za integracijo za lokalne šole ali skupnosti/organizacije, pa bi lahko še okrepili zaznane razlike in stigmatizirali nekatere skupine. |
| --- | --- |

4.7.3

4.8   Izboljšanje uporabe novih tehnologij in digitalnih orodij

| 4.8.1 | Komisija v akcijskem načrtu pravilno priznava, da iz različnih razlogov obstaja veliko tveganje digitalne vrzeli med migranti in prebivalci, rojenimi v EU: 8,1 % ljudi, rojenih zunaj Evrope, si ne more privoščiti računalnika, v primerjavi s 3,1 % tistih, ki so rojeni v EU, starši iz gospodinjstev migrantov pa morda težje podpirajo svoje otroke pri učenju na daljavo. |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Akcijski načrt vsebuje priporočilo, naj se poveča digitalna pismenost migrantskega prebivalstva, ne prinaša pa tudi konkretnih predlogov ali ciljev, kako bi bilo treba to doseči v praksi. |
| --- | --- |

4.8.2

| 4.8.3 | Zanimiva zamisel je sodelovanje migrantov pri ustvarjanju in zagotavljanju digitalnih javnih storitev. EESO sklepa, da je v zvezi z upravnimi dejavnostmi EU to že doseženo. |
| --- | --- |

4.8.3

4.9   Spremljanje napredka: politika integracije in vključevanja, ki temelji na dokazih

| 4.9.1 | EESO pozdravlja cilj, da bi se dosegla razprava o migracijah, ki bi bolj temeljila na dokazih. Če lahko k temu cilju prispevajo boljši podatki in predstavitvena orodja, jih je treba zbirati, razvijati in razširjati. Kazalniki EU o integraciji obstajajo že od leta 2010, vendar kljub intenzivnim prizadevanjem ostajajo vrzeli v znanju. Koristna orodja v ta namen bi lahko bili nov Eurobarometer in skupni kazalniki, ki bi olajšali primerjavo stanja med državami in skozi čas. |
| --- | --- |

4.9.1

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Komisija, Akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027, str. 5.

1

Akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027

(2)  Prav tam, str. 2.

2

(3)  UL C 123, 9.4.2021, str. 15.

3

(4)  V zvezi s ciljnimi ravnmi znanja jezika za integracijo glej tudi mnenje SOC/641 Vključevanje žensk, mater in družin priseljenskega izvora v države članice EU ter ciljne ravni znanja jezika za integracijo (raziskovalno mnenje na zaprosilo nemškega predsedstva) (UL C 10, 11.1.2021, str. 1).

4

Vključevanje žensk, mater in družin priseljenskega izvora v države članice EU ter ciljne ravni znanja jezika za integracijo

(5)  Za pregled inovativnih in vključujočih stanovanjskih rešitev glej Housing Europe Observatory, 2018. Housing & Migration (Stanovanja in migracije). Raziskovalno poročilo. Bruselj: Housing Europe Observatory.

5

Housing & Migration

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/141 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/141

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Zagotavljanje pravnega varstva v EU – evropska strategija za usposabljanje na področju pravosodja za obdobje 2021–2024

(COM(2020) 713 final)

(2021/C 286/24)

| Poročevalka: | Elena CALISTRU |
| --- | --- |

Poročevalka:

Elena CALISTRU

| Zaprosilo | Evropska komisija, 24. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 16. 4. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 240/3/0 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 24. 2. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

16. 4. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

240/3/0

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Z usposabljanjem na področju pravosodja o pravu EU se je izboljšala pravilna in enotna uporaba prava EU ter vzpostavilo medsebojno zaupanje v čezmejnih sodnih postopkih, kar je pripomoglo k razvoju evropskega pravosodnega prostora. Strategija temelji na uspehu preteklih prizadevanj in poskuša zagotoviti, da usposabljanje na področju pravosodja ostane visoko na dnevnem redu EU, pri čemer se posebej osredotoča na reševanje novih izzivov, kot so zeleni prehod ali spremenjeni odnosi med delodajalci in delojemalci, ter prilagajanje novi tehnološki dobi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ob zagotovljenih ustreznih virih, podpori in usposabljanju se lahko delavci v pravosodju v vseh državah članicah odzovejo na potrebe državljanov, delavcev in podjetij po vsej EU. Dobro usposobljeni delavci v pravosodju imajo pomembno vlogo pri krepitvi kulture pravne države in ohranjanju same pravne države s spodbujanjem evropskih vrednot in načel, kot je neodvisnost sodstva, ter podpiranjem dejanskega spoštovanja temeljnih pravic na ravni EU in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Zaradi trenutnega dogajanja na trgu dela so vse bolj v ospredju vprašanja glede statusa in pravil, ki veljajo za delavce in prihodnje nove oblike dela. Odločitve sodišč v državah članicah se na tem področju razlikujejo pri podobnih ali enakih vprašanjih, celo v zadevah v zvezi z istim podjetjem. Zaradi enotnosti sodne prakse in ustreznega delovanja notranjega trga je zato treba zagotoviti smernice in usposabljanje za sodstvo. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO popolnoma razume in priznava, da ima Komisija zgolj podporno vlogo pri usposabljanju na področju pravosodja, za katerega so primarno odgovorni nacionalni deležniki. Kljub temu bi morali biti ustrezna vključitev v strategijo in finančna podpora za izvajanje strategije skupna skrb. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Glede na izzive, ki se pojavljajo na ravni EU, in vse večje število vprašanj z evropsko razsežnostjo (tj. zaščita finančnih interesov EU v novih finančnih mehanizmih, digitalni in zeleni prehod) je čedalje bolj pomembno, da se pri usposabljanju na področju pravosodja določijo pravila za enotnejši pristop v državah članicah. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO se prav tako zaveda, kako velik pomen Komisija pripisuje rednemu spremljanju izvajanja strategije in sodelovanju z drugimi institucijami EU, da se zagotovi potrebna politična podpora za doseganje ciljev. Komisiji močno priporoča, naj poišče načine, kako bi lahko v spremljanje izvajanja strategije na ravni EU in držav članic vključili organizacije civilne družbe in socialne partnerje. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Zaradi zaščite finančnih interesov EU ter varstva okolja in pravic, ki jih zagotavlja Unija, EESO meni, da bi bilo treba zaščito in pravice žvižgačev, ki pomembno prispevajo k preprečevanju zlorab v povezavi z goljufijami in korupcijo ter vsakršnih kršitev pravic, ki jih zagotavlja Unija, vključiti v usposabljanje delavcev v pravosodju. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Evropsko usposabljanje na področju pravosodja bi moralo presegati pravno izobraževanje in Odbor zlasti pozdravlja poudarek na „sodnih veščinah“ kot osrednjem elementu učinkovitosti pravosodja. EESO podpira razvoj strokovnih znanj in spretnosti na dopolnjujočih se področjih, kot so etika, forenzika in psihologija, in zagotavljanje, da pravni strokovnjaki razumejo tehnične elemente, ki se splošno uporabljajo na različnih področjih zakonodaje EU, kot so okolje, infrastruktura ali finance/bančništvo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO ravno tako priporoča posebno usposabljanje v zvezi z digitalizacijo, zlasti pri uporabi orodij umetne inteligence v pravosodnem sistemu. Še posebej bi si bilo treba močno prizadevati za poznavanje in uporabo načel Evropske etične listine za uporabo umetne inteligence v pravosodnih sistemih ter ju priporočati. |
| --- | --- |

1.9

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | V oceni evropske strategije za usposabljanje na področju pravosodja za obdobje 2011–2020 je ugotovljeno, da je prispevala k izboljšanju usposabljanja o pravu EU za delavce v pravni stroki (zlasti sodnike in tožilce), vzpostavila zmogljivosti mrež, kot je Evropska mreža institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN), ter okrepila mreže in ponudnike usposabljanja na ravni EU. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Usposabljanje na področju pravosodja na ravni EU mora biti kos novemu razvoju dogodkov in izzivom, ki vključujejo slabšanje razmer na področju pravne države, napade na temeljne pravice v nekaterih državah članicah, nova področja regulacije na ravni EU, pa tudi digitalni prehod. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Cilj evropske strategije za usposabljanje na področju pravosodja za obdobje 2021–2024 je utrditi skupno evropsko pravosodno kulturo, ki temelji na pravni državi, temeljnih pravicah in medsebojnem zaupanju. V njej sta predlagana okvir in nabor ključnih ukrepov za spodbujanje pravilne in učinkovite uporabe prava EU. Države članice, ponudniki usposabljanja, nacionalne in evropske organizacije strokovnjakov za pravosodje ter EU so pozvani, naj na podlagi skupne odgovornosti obravnavajo naslednje prednostne naloge:






  — | usposabljanje na področju pravosodja za spodbujanje skupne kulture pravne države, |
| --- | --- | --- |

2.3

—

usposabljanje na področju pravosodja za spodbujanje skupne kulture pravne države,

| — | varovanje temeljnih pravic in uresničevanje Listine EU o temeljnih pravicah v vsakdanjem življenju ljudi s poudarkom na zaščiti žrtev in ranljivih posameznikov, |
| --- | --- |

—

varovanje temeljnih pravic in uresničevanje Listine EU o temeljnih pravicah v vsakdanjem življenju ljudi s poudarkom na zaščiti žrtev in ranljivih posameznikov,

| — | povečanje digitalizacije pravosodja, |
| --- | --- |

—

povečanje digitalizacije pravosodja,

| — | sledenje razvoju prava EU, vključno z instrumenti za čezmejno pravosodno sodelovanje, |
| --- | --- |

—

sledenje razvoju prava EU, vključno z instrumenti za čezmejno pravosodno sodelovanje,

| — | priprava delavcev na nove izzive, posebno v obdobju po pandemiji, |
| --- | --- |

—

priprava delavcev na nove izzive, posebno v obdobju po pandemiji,

| — | razširitev usposabljanja na področja, ki se ne nanašajo le na pravo EU, kot je usposabljanje na področju sodnih veščin ter nepravnega znanja in spretnosti, |
| --- | --- |

—

razširitev usposabljanja na področja, ki se ne nanašajo le na pravo EU, kot je usposabljanje na področju sodnih veščin ter nepravnega znanja in spretnosti,

| — | oblikovanje in izvajanje bolj neposrednega, praktičnega, prilagojenega programa usposabljanja za delavce v pravosodju, |
| --- | --- |

—

oblikovanje in izvajanje bolj neposrednega, praktičnega, prilagojenega programa usposabljanja za delavce v pravosodju,

| — | povečano, širše in bolj ciljno usmerjeno usposabljanje za različne skupine delavcev v pravosodju, |
| --- | --- |

—

povečano, širše in bolj ciljno usmerjeno usposabljanje za različne skupine delavcev v pravosodju,

| — | spodbujanje visokokakovostnih, učinkovitih dejavnosti usposabljanja, tudi različnih oblik učenja s poudarkom na hibridnih metodah in/ali metodah e-učenja ter uporabi zanesljivih in preizkušenih učnih načrtov, |
| --- | --- |

—

spodbujanje visokokakovostnih, učinkovitih dejavnosti usposabljanja, tudi različnih oblik učenja s poudarkom na hibridnih metodah in/ali metodah e-učenja ter uporabi zanesljivih in preizkušenih učnih načrtov,

| — | spodbujanje usposabljanja na področju pravosodja za mlade delavce, |
| --- | --- |

—

spodbujanje usposabljanja na področju pravosodja za mlade delavce,

| — | povečanje skupne odgovornosti nacionalnih deležnikov, mrež strokovnjakov za pravo EU, Evropske mreže institucij za izobraževanje v pravosodju ter drugih akterjev na ravni EU in Komisije, |
| --- | --- |

—

povečanje skupne odgovornosti nacionalnih deležnikov, mrež strokovnjakov za pravo EU, Evropske mreže institucij za izobraževanje v pravosodju ter drugih akterjev na ravni EU in Komisije,

| — | ciljna usmerjenost na delavce v pravosodju zunaj EU, zlasti iz držav Zahodnega Balkana. |
| --- | --- |

—

ciljna usmerjenost na delavce v pravosodju zunaj EU, zlasti iz držav Zahodnega Balkana.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Kriza zaradi COVID-19 je povzročila precejšnje težave v delovanju pravosodnega sistema, poleg tega pa je prinesla tudi nekaj novih izzivov, ki jih morajo delavci v pravosodju obravnavati. EESO je zadovoljen, ker se ne obravnavajo le potrebe po zagotavljanju infrastrukture za digitalni prehod, temveč tudi po naložbah v kompetence delavcev v pravosodju, ki bodo morali biti del te digitalne preobrazbe. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pri tem je pomembno upoštevati, da izvajanje strategije ni mogoče brez sodelovanja vseh deležnikov, vključno z ministrstvi za pravosodje, sodnimi in tožilskimi sveti, organi samoreguliranih poklicev, evropskimi združenji delavcev v pravosodju, ponudniki usposabljanja na nacionalni ravni in na ravni EU ter institucijami in organi EU. EESO se pridružuje pozivu Komisije, naj se ti akterji zavežejo doseganju kvantitativnih in kvalitativnih ciljev strategije. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO opozarja na ugotovitve, navedene v več predhodnih mnenjih (1), da je enak dostop do sodnega varstva v vsej EU ključni dejavnik, na katerem temeljita enotni trg in usklajeno uresničevanje pravic iz evropske zakonodaje v Uniji, državljanom in podjetjem pa zagotavlja potrebno pravno varnost in jasnost, saj je med državami članicami še vedno precej razlik pri uporabi pravnega reda EU. Zato je bistveno podpreti države članice na nacionalni ravni s potrebnim dodatnim financiranjem (vključno s sredstvi za okrevanje in odpornost), pa tudi z orodji, s katerimi bomo zagotovili, da se bodo vsi deležniki in vsi, ki delajo na področju pravosodja, pripravljeni pridružiti tem prizadevanjem. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO se prav tako zaveda, kako velik pomen Komisija pripisuje rednemu spremljanju izvajanja strategije in sodelovanju z drugimi institucijami EU, da se zagotovi potrebna politična podpora za doseganje ciljev. Komisijo poziva, naj poišče načine, kako bi lahko v spremljanje izvajanja strategije na ravni EU in držav članic vključili organizacije civilne družbe in socialne partnerje. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO se strinja, da imajo dobro usposobljeni delavci v pravosodju pomembno vlogo pri krepitvi kulture pravne države in varstvu pravne države same po sebi s spodbujanjem evropskih vrednot in načel, kot je neodvisnost sodstva, ter podpiranjem dejanskega spoštovanja temeljnih pravic na ravni EU in nacionalni ravni. Vendar poudarja, kako pomembno je zagotoviti ustrezne vire, podporo in usposabljanje kot del širših prizadevanj za zagotovitev, da se bodo lahko delavci v pravosodju v vseh državah članicah odzivali na potrebe državljanov in podjetij po vsej EU ob upoštevanju istih standardov in vrednot. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Skupina za temeljne pravice in pravno državo v EESO od svoje ustanovitve leta 2018 namenja pozornost stališčem deležnikov glede vprašanj, ki se nanašajo na kakovost in neodvisnost sodstva. EESO se strinja, da imajo dobro usposobljeni delavci v pravosodju pomembno vlogo pri krepitvi kulture pravne države in ohranjanju same pravne države s spodbujanjem evropskih vrednot in načel, kot je neodvisnost sodstva, ter podpiranjem dejanskega spoštovanja temeljnih pravic na ravni EU in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.6

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Pozdravljamo stalno zavezanost temeljnemu usposabljanju delavcev v pravosodju v državah članicah, zlasti z upoštevanjem pravnega reda EU na področju pravne države in učinkovitim izvajanjem zavez držav članic glede temeljnih pravic (vključno s pravicami določenih ranljivih skupin, kot so otroci, invalidi ter žrtve nasilja na podlagi spola, rasizma in diskriminacije). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Zaradi trenutnega dogajanja na trgu dela so vse bolj v ospredju vprašanja glede statusa in pravil, ki veljajo za delavce in prihodnje nove oblike dela. Odločitve sodišč v državah članicah se na tem področju razlikujejo pri podobnih ali enakih vprašanjih, celo v zadevah v zvezi z istim podjetjem. Zaradi enotnosti sodne prakse in ustreznega delovanja notranjega trga je zato treba zagotoviti smernice in usposabljanje za sodstvo. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Poudarjeno je tudi, da je treba nadaljevati dejavnosti usposabljanja na področjih, ki se v okviru evropske agende za varnost obravnavajo kot problematična, na primer kibernetska kriminaliteta, organizirani kriminal in finančni kriminal, ki vplivajo na proračun EU, zlasti glede na novost, tj. ustanovitev Evropskega javnega tožilstva. To so zadeve, s katerimi bi se morali redno ukvarjati vsi deležniki, za ta namen pa bi bilo treba dodeliti ustrezne vire. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | V zvezi z zaščito finančnih in okoljskih interesov Unije EESO meni, da mora usposabljanje delavcev v pravosodju vključevati zaščito žvižgačev, katerih pravice so še vedno premalo poznane in ki s prijavami pomembno prispevajo k preprečevanju zlorab v povezavi z goljufijami in korupcijo ter vsakršnih kršitev pravic, ki jih zagotavlja Unija. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Eno najpomembnejših vprašanj bo povezano z napredkom pravosodnega sektorja na digitalnem področju. EESO ugotavlja, da obstajajo velike razlike na nacionalni ravni in da so pravosodni sistemi v državah članicah na različnih stopnjah digitalizacije. Predlagana strategija upošteva nacionalne pristojnosti in spoštuje načelo subsidiarnosti. Obenem je pomembno, da si vse države članice prizadevajo za zmanjšanje obstoječih vrzeli v digitalizaciji ne le z zagotavljanjem naložb v infrastrukturo, temveč tudi v kompetence delavcev v pravosodju, ki bodo morali digitalno preobrazbo udejanjiti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Brez digitalizacije pravosodja na nacionalni ravni in naložb v usposabljanje delavcev v pravosodju, da bodo lahko digitalna orodja in tehnologije uporabljali pri svojem vsakdanjem delu, bo težko doseči tesnejše čezmejno sodelovanje med pravosodnimi organi. Poleg tega bo brez ustreznega in usklajenega vlaganja v usposabljanje, ki ne bo zajemalo le digitalnih kompetenc, temveč tudi ozaveščanje, težko reševati nove izzive (tako vprašanja, kot je ustrezna zaščita pravic posameznikov in osebnih podatkov v digitalnem prostoru, kot nova vprašanja, na primer kibernetska kriminaliteta). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO v zvezi z digitalizacijo, zlasti pri uporabi orodij umetne inteligence v pravosodnem sistemu, priporoča posebno usposabljanje. Spoštovanje temeljnih pravic, preprečevanje diskriminacije, sojenje na podlagi kakovostnih podatkov in upoštevanje pristopa človeškega nadzora so med drugim vključeni v Evropsko etično listino za uporabo umetne inteligence v pravosodnih sistemih (2). Izredno pomembno je, da se v okviru usposabljanja poskrbi za seznanjanje s temi načeli in njihovo spoštovanje. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Dobrodošlo je priznanje, da bi moralo evropsko usposabljanje na področju pravosodja presegati pravno izobraževanje ter podpirati razvoj strokovnih znanj in spretnosti. Posebej opažamo poudarek na usposabljanju na področju sodnih veščin kot bistvenem elementu za učinkovitost pravosodja, odnos zaupanja med pravosodnimi sistemi in posamezniki ter zaupanje med delavci pri čezmejnem sodelovanju. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Druga ključna točka, ki jo je treba obravnavati, je usposabljanje delavcev v pravosodju na dopolnjujočih se področjih, kot so etika, forenzika in psihologija, in zagotavljanje, da pravni strokovnjaki razumejo tehnične elemente, ki se splošno uporabljajo na različnih področjih zakonodaje EU, kot so okolje, infrastruktura ali finance/bančništvo. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO ceni tudi osredotočenost na širši krog delavcev v pravosodju, ki uporabljajo pravo EU, kar vključuje predvsem sodnike, tožilce in sodno osebje, pa tudi poklice, kot so odvetniki, notarji, sodni izvršitelji, mediatorji, sodni tolmači/prevajalci, sodni izvedenci ter v nekaterih okoliščinah zaporniško osebje in uradniki za pogojni odpust. Kljub temu je treba posebno pozornost nameniti zelo raznolikim razmeram v državah članicah z različnimi posebnimi nacionalnimi okoliščinami, ki bi lahko precej otežile enotno izvajanje strategije. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO se tudi strinja, da mora biti za dosego ciljev usposabljanje dovolj kakovostno in da je obvezno ocenjevanje potreb, pa tudi, da je treba delavcem v pravosodju omogočiti različne oblike učenja, ki vključujejo kombinacijo dejavnosti v živo v prostorih ponudnika, orodja za e-učenje in usposabljanje na delovnem mestu. Vendar je EESO zaskrbljen, da skupne metodologije in nacionalni ponudniki usposabljanja v zvezi s tem ne bodo zadostovali in da države članice kljub velikemu naboru virov, dobrih praks in vodnikov na ravni EU niso v celoti zavezane njihovi uporabi. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Edinstvena vloga in rezultati Evropske mreže institucij za izobraževanje v pravosodju prinašajo sveže izkušnje, iz katerih se je mogoče veliko naučiti, EESO pa pozdravlja tudi osredotočenost na vlogo, ki bi jo morali imeti akterji na ravni EU pri spodbujanju in organizaciji čezmejnih dejavnosti usposabljanja, pri tem pa multiplicirati učinke usposabljanja. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Evropsko usposabljanje na področju pravosodja ima pomembno vlogo tudi pri spodbujanju skupne kulture pravne države, in sicer z osredotočenjem na delavce v pravosodju zunaj EU ali s poudarkom na zagotavljanju, da novi delavci v pravosodju med svojim začetnim usposabljanjem pridobijo osnovno znanje o pravnem sistemu in pravni kulturi EU. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESO pozdravlja tudi prizadevanja Komisije za spodbujanje udeležbe delavcev v pravosodju iz držav nečlanic EU, zlasti regije Zahodnega Balkana, pri usposabljanju o pravnem redu EU ali čezmejnem pravosodnem sodelovanju. Nenehno poudarja (3), da je treba podpirati pravno državo in neodvisnost sodstva v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah za članstvo v EU. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESO opozarja, da se je treba zavedati izzivov, s katerimi se utegnejo po brexitu soočiti delavci v pravosodnem sistemu. To je zlasti pomembno v okviru sklenjenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom, pa tudi za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah ter zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Nenazadnje EESO poudarja, da je treba za zagotovitev vzdržnosti predlaganih ukrepov poleg deležnikov iz pravosodja vanje vključiti tudi organizacije civilne družbe in poklicna združenja delavcev v pravosodju ter pravne aktiviste na določenih področjih (okolje, javna naročila, zdravstvo, varstvo potrošnikov, pravice delavcev, odnosi med delodajalci in delojemalci itd.). Široko sodelovanje civilne družbe in socialnih partnerjev lahko dodatno prispeva h krepitvi demokracije, človekovih pravic in pravne države. |
| --- | --- |

4.16

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mnenje EESO Dostop do pravnega varstva na nacionalni ravni v povezavi z ukrepi za izvajanje okoljske zakonodaje EU (sporočilo) (UL C 129, 11.4.2018, str. 65); mnenje EESO Ukrepi EU za izboljšanje okoljske skladnosti in upravljanja (UL C 283, 10.8.2018, str. 83); mnenje EESO Uporaba Aarhuške konvencije – Dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah (UL C 123, 9.4.2021, str. 66).

1

Dostop do pravnega varstva na nacionalni ravni v povezavi z ukrepi za izvajanje okoljske zakonodaje EU

Ukrepi EU za izboljšanje okoljske skladnosti in upravljanja

Uporaba Aarhuške konvencije – Dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah

(2)  https://rm.coe.int/ethical-charter-en-for-publication-4-december-2018/16808f699c

2

(3)  Mnenje EESO Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (UL C 220, 9.6.2021, str. 88) in mnenje EESO Strategija širitve EU (UL C 133, 14.4.2016, str. 31).

3

Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan

Strategija širitve EU

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/146 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/146

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo)

(COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD))

(2021/C 286/25)

| Poročevalec: | George VERNICOS |
| --- | --- |

Poročevalec:

George VERNICOS

| Zaprosilo | Evropska komisija, 21. 4. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 251/0/4 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 21. 4. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

251/0/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Pandemija COVID-19 je povzročila ogromen pretres v naših gospodarstvih, družbah in življenjih ter izjemno veliko škodo v turističnem sektorju. V sedanji krizi se je pokazalo, kako pomemben je turizem za Evropo, ne le z ekonomskega vidika, temveč tudi v smislu skupnega življenja in oblikovanja skupne usode. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO vztraja, da bi moralo digitalno zeleno potrdilo čim bolj zmanjšati zapletenost potovanj in potnikom olajšati gibanje med pandemijo COVID-19. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Po mnenju EESO je treba pojasniti, da posedovanje digitalnega zelenega potrdila ni pogoj za prosto gibanje in da predlagana uredba ne določa obveznosti cepljenja ali pravice do njega. Vendar priporoča, da je treba zlasti socialno izključenim in prikrajšanim skupinam zagotoviti dostop do ustreznih informacij, vpliv zelenega potrdila na te skupine pa je treba ustrezno oceniti in spremljati. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poudarja, da potniki, ki posedujejo zeleno potrdilo, ne bi smeli biti izvzeti iz upoštevanja drugih ukrepov za zmanjšanje tveganja, temveč bi se potrdilo moralo uporabljati kot prehodna strategija za države, ki po njegovi uvedbi zahtevajo stalen mehanizem za redno preverjanje. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poudarja, da bi morale vse evropske države sodelovati, da bi čim prej dosegle enotne okvirne pogoje (tj. vsebino, obliko, načela in tehnične standarde potrdila), saj si ne moremo privoščiti izgube še ene poletne turistične sezone. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poudarja, da morajo biti potovalni protokoli jasni in veljavni za mednarodna potovanja po zraku, cestah in morju. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Osebni podatki zajemajo občutljive zdravstvene podatke, zato je po mnenju EESO ključno, da imajo vse države članice interoperabilne sisteme z enako strogimi določbami o varstvu podatkov. V okviru digitalnega zelenega potrdila se ne sme zahtevati vzpostavitve in vodenja centralne zbirke podatkov na ravni EU. EESO tudi priporoča, naj se potrdilo oblikuje tako, da bodo informacije o izpolnjevanju enega od meril za potovanje vidne samo potniku. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO želi poleg tega opozoriti, da bo digitalno zeleno potrdilo olajšalo tudi poslovna potovanja. To ne sme povzročiti diskriminacije na delovnem mestu ali zlorab z zaposlovanjem cepljenih oseb iz tretjih držav na delovnih mestih s slabimi delovnimi pogoji. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bosta potrdilo in njegovo posodabljanje brezplačna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poudarja, da je treba pospešiti cepljenje s spodbujanjem proizvodnje cepiv ter zagotavljanjem večje preglednosti in predvidljivosti, da se z usklajenim in enotnim pristopom zagotovi ustrezna količina cepiva po vsej EU. Hkrati bi morale države še naprej vlagati v kampanje ozaveščanja o koristih cepljenja, da bi se borile proti dezinformacijam. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Po mnenju EESO je treba samotestiranje in krvne teste za ugotavljanje prisotnosti protiteles proti COVID-19 dodati med načine za pridobitev digitalnega zelenega potrdila. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO se zavzema za to, da bi evropske vlade vsem državljanom zagotovile enostaven in brezplačen dostop do testiranja, s čimer bi preprečile neenake omejitve prostega gibanja za tiste, ki niso bili cepljeni. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO meni, da je treba potrdilo priznati v vseh državah članicah EU, da se utre pot popolni svobodi gibanja znotraj EU v času pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

1.13

2.   Ozadje

| 2.1 | Svet je 13. oktobra 2020 sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1475 (1), da bi zagotovil dobro usklajen, predvidljiv in pregleden pristop k sprejemanju omejitev prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19.
  Priporočilo pa se v praksi skoraj ni uporabljalo in posamezne države članice so uvajale različne omejitve. |
| --- | --- |

2.1

Priporočilo pa se v praksi skoraj ni uporabljalo in posamezne države članice so uvajale različne omejitve.

| 2.2 | Še pomembneje je, da so člani Evropskega sveta v izjavi, sprejeti po neuradnih videokonferencah 25. in 26. februarja 2021, pozvali k nadaljnjim prizadevanjem za skupni pristop k potrdilom o cepljenju. Komisija je sodelovala z državami članicami v mreži e-zdravje – prostovoljni mreži nacionalnih organov za e-zdravje – da bi pripravila interoperabilnost teh potrdil. V okviru mreže e-zdravje je bil sprejet tudi dogovor o skupnih usklajenih naborih podatkov za potrdila o cepljenju proti COVID-19, opravljenem testu in preboleli bolezni, 12. marca 2021 pa je bil sprejet dogovor o osnutku okvira zaupanja. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komisija je na podlagi dosedanjega tehničnega dela 17. marca 2021 predstavila predlog uredbe o digitalnem zelenem potrdilu, ki je okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih zdravstvenih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja v EU (2021/0068 (COD)), in spremljajoči predlog za državljane tretjih držav, ki se zakonito zadržujejo ali prebivajo v EU (2021/0071 (COD)).
  Načrtovano evropsko potrdilo bi ob spoštovanju temeljnih pravic, vključno z zasebnostjo in nediskriminacijo, zajemalo:






  — | dokazilo, da je bila oseba cepljena proti COVID-19, in/ali |
| --- | --- | --- |

2.3

Načrtovano evropsko potrdilo bi ob spoštovanju temeljnih pravic, vključno z zasebnostjo in nediskriminacijo, zajemalo:

—

dokazilo, da je bila oseba cepljena proti COVID-19, in/ali

| — | rezultate pred kratkim opravljenih testov na okužbo s SARS-CoV-2 in/ali |
| --- | --- |

—

rezultate pred kratkim opravljenih testov na okužbo s SARS-CoV-2 in/ali

| — | informacije o tem, da je oseba prebolela okužbo s SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

—

informacije o tem, da je oseba prebolela okužbo s SARS-CoV-2.

| 2.4 | Potrdilo bo na voljo državljanom EU in njihovim družinskim članom, državljanom tretjih držav, ki prebivajo v EU, in obiskovalcem, ki imajo pravico potovati v druge države članice. Veljalo bo v vseh državah članicah EU ter na Islandiji, v Lihtenštajnu in na Norveškem, ki so podpisnice Sporazuma EGP. Za njegovo uvedbo se lahko odloči tudi Švica. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Za izdajo potrdila bodo odgovorni nacionalni organi držav članic EU (bolnišnice, preskusni centri ali zdravstveni organi). Na potrdilu bodo navedeni ime posameznika, datum rojstva, datum izdaje, informacije o statusu glede cepljenja, testa ali prebolele bolezni in edinstvena oznaka. Za preverjanje pristnosti potrdila, zagotavljanje varnosti podatkov in zaščito pred ponarejanjem bo izdelana koda QR. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Predlog ne zavezuje držav članic k odpravi omejitev prostega gibanja za potnike z zelenim potrdilom (če so te potrebne za varovanje javnega zdravja), temveč jim zagotavlja zanesljive, verodostojne in usklajene dokumente, ko to storijo. Torej je jasno, da bo še vedno obstajalo polje proste presoje, čeprav predlagani okvir vsebuje priporočilo, naj omejitve zajemajo le tisto, kar je nujno potrebno, in predpostavko, da bodo omejitve za imetnike potrdil odpravljene, saj bodo morale države članic obvestiti druge države članice in Komisijo, če jih bodo še naprej uveljavljale. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Predlagani sistem dopušča posodobitve na podlagi novih znanstvenih dokazov o učinkovitosti cepiv pri preprečevanju prenosa SARS-CoV-2 in trajanju zaščitne imunosti po predhodni okužbi. Okvir zdaj določa, da je obdobje veljavnosti potrdila o okrevanju po okužbi s COVID-19 največ 180 dni. V skladu s predlogom bo digitalno zeleno potrdilo začasno ukinjeno, ko bo Svetovna zdravstvena organizacija razglasila konec izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju zaradi COVID-19, vendar se bo lahko znova uporabilo za prihodnje pandemije. |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve o krizi v turizmu

| 3.1 | Turizem, ki je zelo dinamičen in medsebojno povezan sektor, je eno od gonil gospodarstva Evrope in predstavlja 50 % (2) svetovnega turizma. V državah na vseh stopnjah razvoja je več milijonov delovnih mest in podjetij odvisnih od močnega in uspešnega turističnega sektorja. Turizem neposredno in posredno prispeva skoraj 10 % BDP EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pandemija COVID-19 je povzročila izjemen pretres v naših gospodarstvih, družbah in življenju. Za omejevanje širjenja virusa čez svoje meje države uporabljajo kombinacijo ukrepov, nekateri med njimi pa so negativno vplivali na potovanja v države članice in znotraj njih.
  Turizem je prizadet tako, kot še nikoli doslej, leto 2020 pa je doslej najslabše leto v zgodovini turizma. V Evropi se je leta 2020 število prihodov zmanjšalo za 69 %, januarja 2021 pa za 85 % (3). |
| --- | --- |

3.2

Turizem je prizadet tako, kot še nikoli doslej, leto 2020 pa je doslej najslabše leto v zgodovini turizma. V Evropi se je leta 2020 število prihodov zmanjšalo za 69 %, januarja 2021 pa za 85 % (3).

| 3.3 | Razmere so še posebej težke v državah EU, ki so glavne turistične destinacije, kot so Italija, Grčija, Portugalska, Malta, Ciper, Španija in Francija. Ocenjuje se, da turistična industrija EU, ki zaposluje približno 13 milijonov ljudi (4), zaradi pandemije COVID-19 vsak mesec izgubi približno milijardo eurov prihodkov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Dejstvo, da več kot tretjina dodane vrednosti v turizmu, ustvarjene v domačem gospodarstvu, izhaja iz posrednih vplivov, razkriva širino in globino povezav med turizmom in drugimi sektorji (5). Tako ima zmanjšanje turističnih tokov hude posledice za širše gospodarstvo (6). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Poudariti je treba tudi družbeni vpliv turizma. Turizem prispeva k razvoju podeželskih skupnosti, zagotavlja dodatne vire dohodka in tako omogoča uravnotežen teritorialni razvoj naših družb. Turizem je tudi gonilna sila za zaščito naravne in kulturne dediščine, da se bosta ohranili za prihodnje generacije. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Glede obetov za prihodnost Svetovna turistična organizacija ocenjuje, da se bodo mednarodna potovanja v drugi polovici leta morda okrepila. To temelji na številnih dejavnikih, zlasti obsežni odpravi omejitev potovanj, uspehu programov cepljenja in uvedbi usklajenih protokolov, kot je digitalno zeleno potrdilo, ki ga pripravlja Evropska komisija. |
| --- | --- |

3.6

4.   Posebne ugotovitve o predlogu uredbe o digitalnem zelenem potrdilu

| 4.1 | EESO podpira pobudo Komisije, da v okviru mreže e-zdravje sodeluje z državami članicami pri pripravi interoperabilnosti potrdil o cepljenju z naslednjimi cilji: uvedba splošno uporabne rešitve, odprava zapletenosti, čim večja omejitev nabora podatkov v potrdilih o cepljenju za zaščito občutljivih podatkov imetnikov in razvoj edinstvene oznake. Neukrepanje na ravni EU bi najverjetneje privedlo do tega, da bi države članice uvajale različne, neusklajene in zapletene sisteme. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO poudarja, da je uvedba zelenega potrdila odličen skupni standard za poenostavitev upravne birokracije, vendar ga ni mogoče šteti za „ključni dejavnik pospeševanja prostega gibanja“. Za prosto gibanje bodo še naprej veljale nacionalne omejitve, ki so odvisne zgolj od zmožnosti posameznih držav in zmogljivosti njihovih zdravstvenih sistemov. Posledično bodo ukrepi, ki se uporabljajo za čezmejne potnike (na primer karantena ali samoosamitev, dodatna in ponavljajoča se testiranja pred in/ali po prihodu), lahko še naprej v uporabi in bodo odvisni od presoje držav članic, čeprav predlagani okvir vsebuje priporočila za države članice, naj ukrepi ne presegajo nujno potrebnih omejitev. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO poudarja, da potniki, ki posedujejo zeleno potrdilo, ne bi smeli biti izvzeti iz upoštevanja drugih ukrepov za zmanjšanje tveganja, temveč bi se to moralo uporabljati kot prehodna strategija, ki bi jo države uporabljale, kadar epidemiološke razmere dovoljujejo zmanjšanje omejitev potovanj, obenem pa so še vedno potrebni zaščitni ukrepi za varnejša potovanja. Zaenkrat še ni povsem jasno, ali so cepiva učinkovita pri zmanjševanju prenosa okužb in ali ščitijo pred nekaterimi mutacijami. Prav tako še nista jasna obseg in trajanje imunosti na ponovno okužbo s SARS-CoV-2 zaradi prisotnosti protiteles. Ostajajo tudi vprašanja glede verodostojnosti testov. EESO zato močno priporoča dodatne ukrepe za zaščito zdravja potnikov in delavcev, zlasti v zaprtih prostorih in tam, kjer se zbira veliko ljudi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO poudarja, da so potrebni učinkoviti in nujni ukrepi, kot je tesnejše usklajevanje potovalnih protokolov med državami, da se zagotovi varen ponovni zagon turizma, saj si ne smemo privoščiti še enega poletja brez njega. Pandemija je globalni problem, ki ga je treba rešiti z globalnim pristopom in zaupanjem – rešitve posameznih držav ne bodo učinkovite. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO poudarja, da bo zeleno potrdilo učinkovito le, če bo popolnoma interoperabilno, varno in preverljivo. Zato bi morale vse evropske države sodelovati, da bi čim prej dosegle enotne okvirne pogoje (tj. vsebino, obliko, načela in tehnične standarde potrdila). To vključuje skupne standarde glede vprašanja, kako dolgo so posamezni testi in cepiva veljavni ter kako dolgo se šteje, da je oseba prebolela COVID-19.
  EESO poudarja, da morajo biti potovalni protokoli jasni in se uporabljati za mednarodna potovanja po zraku, cestah in morju. Opozoriti je treba, da je uporaba zelenega potrdila skupna odgovornost mejnih organov in prevoznikov. |
| --- | --- |

4.5

EESO poudarja, da morajo biti potovalni protokoli jasni in se uporabljati za mednarodna potovanja po zraku, cestah in morju. Opozoriti je treba, da je uporaba zelenega potrdila skupna odgovornost mejnih organov in prevoznikov.

| 4.6 | Po mnenju EESO mora biti zeleno potrdilo zasnovano čim enostavneje, izvajati ga je treba v obliki svežnja in temeljiti mora na zaupanju sodelujočih držav, po njegovem sprejetju pa bo potreben tudi stalni mehanizem za redno ocenjevanje. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO se zavzema za to, da bi sistem temeljil na naslednjih načelih: (a) cilj zelenega potrdila bi moralo biti zmanjšanje preostalega tveganja na raven, ki je sprejemljiva za nacionalne organe in v skladu s Svetovno zdravstveno organizacijo (SZO); (b) omejitve mednarodnih potovanj morajo biti sorazmerne z epidemiološkimi razmerami v državi izvora in namembni državi; (c) oblasti bi lahko še naprej po potrebi uporabljale instrument karantene; (d) države, ki so vključene v sistem, bodo priznavale teste, ki so jih odobrili nacionalni organi drugih sodelujočih držav; (e) čim bolj je treba zmanjšati zapletenost postopkov ter količino informacij, ki se zbirajo in čezmejno prenašajo; (f) sistem bi moral biti interoperabilen ter temeljiti na skupni nomenklaturi in obliki prenosa informacij; (g) sistem bi moral spoštovati načela vgrajene zasebnosti, po katerih je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, vnaprej seznanjen z vsebino, načinom zbiranja, namenom zbiranja in trajanjem hrambe vseh zbranih podatkov. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Nacionalne vlade so še naprej izključno pristojne in odgovorne za kampanje cepljenja ter pravila o cepivih in potrdilih. Nobena država članica ni uvedla obveznega cepljenja (razen v posebnih primerih, na primer Italija za negovalno osebje), in zdi se zelo malo verjetno, da bodo to storile v prihodnjih mesecih.
  Vendar je univerzalen in pravičen dostop do varnega in učinkovitega cepiva proti COVID-19 bistven za reševanje življenj, zaščito javnega zdravstvenega sistema in obnovo gospodarstev. EESO poudarja, da je treba pospešiti cepljenje s spodbujanjem proizvodnje cepiv ter zagotavljanjem večje preglednosti in predvidljivosti, da se z usklajenim in enotnim pristopom zagotovi ustrezna količina cepiva po vsej EU. To je tudi pomemben pogoj za učinkovitost digitalnega zelenega potrdila in enako obravnavo državljanov. |
| --- | --- |

4.8

Vendar je univerzalen in pravičen dostop do varnega in učinkovitega cepiva proti COVID-19 bistven za reševanje življenj, zaščito javnega zdravstvenega sistema in obnovo gospodarstev. EESO poudarja, da je treba pospešiti cepljenje s spodbujanjem proizvodnje cepiv ter zagotavljanjem večje preglednosti in predvidljivosti, da se z usklajenim in enotnim pristopom zagotovi ustrezna količina cepiva po vsej EU. To je tudi pomemben pogoj za učinkovitost digitalnega zelenega potrdila in enako obravnavo državljanov.

| 4.9 | Evropske vlade bi morale sredstva za okrevanje po pandemiji uporabiti za programe cepljenja, namenjene delom prebivalstva, ki bi jih bilo sicer težje doseči, na primer tistim, ki živijo na podeželskih ali revnejših območjih, daleč od bolnišnic in klinik. Poleg tega se je treba izogibati vsakršni diskriminaciji etničnih manjšin.
  EU bi morala prav tako še naprej vlagati v kampanje ozaveščanja o koristih cepljenja. To bi pomagalo v boju proti dezinformacijam, zaradi katerih se ljudje ne želijo cepiti. |
| --- | --- |

4.9

EU bi morala prav tako še naprej vlagati v kampanje ozaveščanja o koristih cepljenja. To bi pomagalo v boju proti dezinformacijam, zaradi katerih se ljudje ne želijo cepiti.

| 4.10 | EESO se zavzema za to, da evropske vlade vsem državljanom zagotovijo enostaven in brezplačen dostop do testiranja (in hitrega dostopa do rezultatov), zlasti ob upoštevanju možne vrzeli med podeželskimi in mestnimi območji, in tako preprečijo neenake omejitve prostega gibanja za tiste, ki niso cepljeni. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Po mnenju EESO je treba pojasniti, da posedovanje digitalnega zelenega potrdila ni pogoj za prosto gibanje in da predlagana uredba ne določa obveznosti cepljenja ali pravice do njega. EESO poudarja, da se z vsakim potrdilom o imunosti odpirajo etična vprašanja glede spoštovanja, pravic in interesov posameznika, odgovornosti na področju javnega zdravja in socialne pravičnosti. Takšen vpliv, zlasti na socialno izključene in prikrajšane skupine, je treba ustrezno oceniti in spremljati. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESO poudarja, da digitalno zeleno potrdilo prispeva k nujnemu okrevanju potovalnega in turističnega sektorja. Poleg tega je zelo pomembno za poslovna potovanja in vsa druga družabna srečanja, ki bodo spodbudila gospodarstvo ter kulturne in druge družbene dogodke in pozitivno vplivala na splošno (duševno ali fizično) zdravje ljudi. Komisija in države članice morajo zagotoviti, da bosta potrdilo in njegovo posodabljanje brezplačna, kot je navedeno v členu 3(3). Potrdilo bi moralo imeti kodo QR, ki zagotavlja varnost in pristnost. Poleg tega mora biti napisano v uradnem(-ih) jeziku(-ih) države članice izdajateljice in v angleščini. Priznavati ga morajo vse države članice EU, da se utre pot popolni svobodi gibanja znotraj EU v času pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESO želi opozoriti, da se digitalno zeleno potrdilo ne bo uporabljalo le za turizem. Olajšalo bo tudi službena potovanja po Evropi, vendar lahko posamezne delavce postavi v slabši položaj. EESO državam članicam priporoča, naj s previdnostnimi ukrepi zagotovijo, da to ne bo privedlo do diskriminacije na delovnem mestu in vplivalo na zaposljivost. Poleg tega EESO svari pred zlorabo uredbe za olajšanje vstopa cepljenih oseb iz tretjih držav zaradi zaposlitve na delovnih mestih s slabimi delovnimi pogoji. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESO dodaja, da bi morale Komisija in države članice vzpostaviti digitalno infrastrukturo okvira zaupanja, ki bi omogočala varno izdajanje in preverjanje potrdil ter podpirala države članice pri tehnični izvedbi, tako da bi v največji možni meri zagotavljala interoperabilnost z mednarodno uveljavljenimi tehnološkimi sistemi. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESO poudarja, da osebni podatki vključujejo občutljive zdravstvene podatke, zato je treba zagotoviti zelo visoko raven varstva podatkov in ohraniti načelo najmanjšega obsega podatkov.
  Okvir digitalnega zelenega potrdila predvsem ne bi smel zahtevati vzpostavitve in vzdrževanja podatkovnih zbirk na ravni EU, temveč bi moral omogočiti decentralizirano preverjanje digitalno podpisanih interoperabilnih potrdil. Tudi vlade morajo zagotoviti, da so osebni podatki varni in se ne delijo ali zlorabljajo za druge namene. Poleg tega je treba ustrezne podatke obdelovati samo za namene digitalnega zelenega potrdila, pristojni organi pa morajo zagotoviti, da se podatki nato izbrišejo. Če je zeleno potrdilo potrebno za potovanja med državami, je bistvenega pomena, da imajo vse države članice interoperabilne sisteme z enako strogimi določbami o varstvu podatkov in uvedejo obveznost upravljavcev podatkov, da se pred obdelavo podatkov posvetujejo s svojimi nacionalnimi nadzornimi organi za varstvo podatkov. Za pravilno izvajanje EESO priporoča vključitev strokovnjakov za varstvo podatkov na evropski in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

4.15

Okvir digitalnega zelenega potrdila predvsem ne bi smel zahtevati vzpostavitve in vzdrževanja podatkovnih zbirk na ravni EU, temveč bi moral omogočiti decentralizirano preverjanje digitalno podpisanih interoperabilnih potrdil. Tudi vlade morajo zagotoviti, da so osebni podatki varni in se ne delijo ali zlorabljajo za druge namene. Poleg tega je treba ustrezne podatke obdelovati samo za namene digitalnega zelenega potrdila, pristojni organi pa morajo zagotoviti, da se podatki nato izbrišejo. Če je zeleno potrdilo potrebno za potovanja med državami, je bistvenega pomena, da imajo vse države članice interoperabilne sisteme z enako strogimi določbami o varstvu podatkov in uvedejo obveznost upravljavcev podatkov, da se pred obdelavo podatkov posvetujejo s svojimi nacionalnimi nadzornimi organi za varstvo podatkov. Za pravilno izvajanje EESO priporoča vključitev strokovnjakov za varstvo podatkov na evropski in nacionalni ravni.

| 4.16 | EESO opozarja tudi, da digitalno zeleno potrdilo razkriva občutljive osebne zdravstvene podatke o statusu potnikov glede cepljenja, prisotnosti protiteles ali testiranja. Zato priporoča, naj se potrdilo oblikuje tako, da bodo te informacije vidne le potniku, medtem ko lahko tretja oseba vidi le, da potnik izpolnjuje enega od pogojev. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Po mnenju EESO je treba samotestiranje in krvne teste za ugotavljanje prisotnosti protiteles proti COVID-19 dodati med načine za pridobitev digitalnega zelenega potrdila. Praksa je pokazala, da je krvni test na protitelesa proti COVID-19 enakovreden potrdilu, da je potnik prebolel COVID-19. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | EESO meni, da je treba pojasniti, kaj se bo zgodilo s cepivi, ki jih trenutno pregleduje EMA. To vprašanje je pomembno zlasti za države EU, ki ta cepiva uporabljajo. |
| --- | --- |

4.18

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL L 337, 14.10.2020, str. 3.

1

(2)  Največ prihodov v obdobju 2014–2018 je zabeleženih v Evropi, od koder je bilo opravljenih več kot 50 % potovanj v tujino po vsem svetu. Število potovanj na evropske destinacije se je v obdobju 2014–2018 povečalo za 24,3 %.

2

(3)  Svetovna turistična organizacija ZN, marec 2021.

3

(4)  Eurostat.

4

(5)  Na obseg posrednih izgub zaradi medsektorskih povezav v turistični industriji opozarja tudi Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD). Izgube BDP so po ocenah približno dva- do trikrat večje od neposrednih izgub prihodka iz mednarodnega turizma. V poročilu UNCTAD je ocenjeno, da bi lahko neposredne in posredne izgube svetovnega turizma, ki so nastale zaradi COVID-19, znašale približno 4 % svetovnega BDP, z različnimi posledicami v posameznih državah glede na njihovo odvisnost od potovanj in turizma.

5

(6)  OECD Economic Outlook, podatki za december 2020 in podatki Svetovnega sveta za potovanja in turizem (WTTC).

6

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/152 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/152

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost

(COM(2020) 741 final)

(2021/C 286/26)

| Poročevalec: | Marcin Wiesław NOWACKI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Marcin Wiesław NOWACKI

| Zaprosilo | Evropska komisija, 24. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 14. 4. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 239/1/4 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 24. 2. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

14. 4. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

239/1/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja to strategijo, katere cilj je izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja predlog, da se v pripravo nacionalnih in regionalnih načrtov pomorskega prostorskega upravljanja vključijo cilji glede razvoja energije iz obnovljivih virov na morju. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da bi bilo treba v strategiji izračunati prispevek vetrne energije k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov na ničelno stopnjo do leta 2050. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja stališče, da bi moral dobro reguliran trg energije dajati prava znamenja za naložbe, in meni, da ima predvidljivo in stabilno regulativno okolje bistveno vlogo pri razvoju vetrne energije na morju. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO ugotavlja, da je zaradi nekaterih značilnosti, kot sta globina in bližina drugih držav, hibridne projekte mogoče izvajati le v Severnem in Baltskem morju. Poleg tega zaradi pričakovane hitrosti razvoja meni, da bi morali biti ukrepi EU in nacionalni ukrepi osredotočeni predvsem na sprostitev potenciala najbolj naprednih projektov, za katere se načrtuje radialna povezava z nacionalnimi elektroenergetskimi sistemi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO je razočaran, ker je vprašanje recikliranja izrabljenih vetrnih turbin v strategiji le površno obravnavano, in priporoča Komisiji, naj stroškom razgradnje nameni ustrezno pozornost. Poudarja, da bi se s čisto energijo izboljšala ne le kakovost zraka v lokalnem okolju, temveč tudi okolje in podnebje na splošno. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO pozdravlja, da je bil prepoznan potencial Severnega, Baltskega, Sredozemskega in Črnega morja, dela Atlantskega oceana, ki se nahaja v EU, ter otokov EU. Razumljivo je, da se novi projekti prednostno načrtujejo v bazenu Severnega morja zaradi možnosti, ki jih tam ponuja obstoječa infrastruktura. Vendar EESO poudarja, da so za zanesljivo oskrbo z energijo ter za socialno in ekonomsko kohezijo v EU v vseh njenih bazenih potrebne sorazmerne naložbe v vetrne elektrarne na morju. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO podpira predlog o spremembi uredbe TEN-E, da bi vsebovala načelo „vse na enem mestu“ za energetske projekte na morju. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO je zaskrbljen, ker posebni ukrepi in podporni instrumenti niso dovolj podrobni, zaradi česar bi bilo lahko ogroženo financiranje energije iz obnovljivih virov. Po njegovem mnenju bi bilo treba v okviru obstoječih programov oblikovati enoten instrument, namenjen financiranju projektov vetrne energije na morju. Poleg tega bi bilo treba tak pristop razširiti na druge vrste obnovljivih virov energije, npr. na vetrno in fotovoltaično energijo na kopnem, da se izpolnijo tudi zahteve evropske energetske unije in direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov II, v katerih se priznava, da prav decentralizirana in regionalna proizvodnja pripomore k izboljšanju možnosti za dodatno regionalno ustvarjanje vrednosti in delovnih mest, postavljanju državljanov v središče politike ter njihovi preobrazbi v aktivne proizvajalce in proizvajalce-odjemalce. EESO v zvezi s tem z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se Komisija trenutno ukvarja „samo“ s pridobivanjem energije na morju in vodikovimi tehnologijami, decentralizirane pristope pa zanemarja. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poudarja, da bi morale vse naložbe v vetrne elektrarne na morju s spodbujanjem lokalnega sodelovanja pri projektu, t. i. „lokalne vsebine“, čim bolj prispevati k družbeno-gospodarskemu razvoju regij v neposredni bližini naložb. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO pozdravlja dejstvo, da je treba strategijo dopolniti z načrtom za razvoj znanj in spretnosti ter izobraževalnih programov za področje vetrne energije na morju. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO priznava, da želi imeti EU na področju vetrne energije na morju vodilno vlogo, in podpira širitev vetrne energije, vendar ne le na morju, temveč tudi na kopnem. Zato pričakuje, da bo Komisija strategijo o pridobivanju energije na morju čim prej dopolnila s strategijo o pridobivanju energije na kopnem. |
| --- | --- |

1.12

2.   Uvod

| 2.1 | To mnenje obravnava Strategijo EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost, ki je bila objavljena 18. novembra 2020. Strategija je bistven sestavni del evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Po projekcijah v oceni učinka, priloženi načrtu za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030, naj bi bilo do leta 2030 več kot 80 % električne energije pridobljene iz obnovljivih virov energije, za dosego podnebnega cilja do leta 2050 pa bi morala vetrna moč na morju po ocenah znašati 300 GW, kar bo treba dopolniti s približno 40 GW oceanske energije. V strategiji, obravnavani v tem mnenju, je predstavljeno, kako lahko EU to doseže. |
| --- | --- |

2.2

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Cilj strategije je pospešiti prehod na čisto energijo ter pri tem ohraniti pomembna cilja glede gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest v Evropi. Glavni razlogi za uvedbo strategije so:






  — | uresničevanje zavez iz prvega globalnega dogovora o blaženju posledic podnebnih sprememb (Pariz, 2015), |
| --- | --- | --- |

3.1

—

uresničevanje zavez iz prvega globalnega dogovora o blaženju posledic podnebnih sprememb (Pariz, 2015),

| — | obnovitev konkurenčnosti evropskega gospodarstva s povečanjem energijske učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

obnovitev konkurenčnosti evropskega gospodarstva s povečanjem energijske učinkovitosti,

| — | ustvarjanje novih delovnih mest s povečanjem obsega naložb, kar bo prispevalo k blažitvi družbeno-gospodarskih posledic pandemije COVID-19 in razvoju evropskega gospodarstva. |
| --- | --- |

—

ustvarjanje novih delovnih mest s povečanjem obsega naložb, kar bo prispevalo k blažitvi družbeno-gospodarskih posledic pandemije COVID-19 in razvoju evropskega gospodarstva.

| 3.2 | V skladu s strategijo se bo vetrna zmogljivost na morju povečala s sedanjih 12 GW na najmanj 60 GW do leta 2030 in na 300 GW do leta 2050. Poleg tega namerava Komisija do leta 2050 dodati 40 GW oceanske energije in druge nastajajoče tehnologije, kot so plavajoči vetrni in fotonapetostni obrati. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Za dosego teh ciljev so potrebne naložbe, ocenjene na 800 milijard EUR. Potrebno je tudi tesnejše sodelovanje EU in vlad držav članic, saj bi glede na sedanje politike zmogljivost sedanjih in načrtovanih obratov v letu 2050 znašala le približno 90 GW. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO pozdravlja predstavitev te strategije, ki vključuje regulativne predloge in ukrepe, ki omogočajo osredotočanje na razvoj, okrepitev in poglobitev sodelovanja na področju vetrne energije na morju. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO ugotavlja, da zgoraj navedeni podatki in informacije prikazujejo razsežnost izzivov, s katerimi se soočajo vlagatelji, industrija EU ter operaterji sistemov za prenos in distribucijo električne energije. V strategiji so predstavljeni optimistični obeti, kot so možnosti spodbujanja zasebnih naložb ali odpiranja delovnih mest. Vendar EESO ugotavlja, da vsebuje zgolj nejasne napovedi glede odpiranja delovnih mest, povezanih z razvojem vetrne energije na morju. Upoštevati je treba, da bodo nova delovna mesta ustvarjena ne le v sektorju energije, temveč tudi v zvezi z dejavnostmi na kopnem, kot sta razvoj pristanišč in ladijski promet. Podobno nejasno je v strategiji obravnavan učinek razvoja te panoge na BDP EU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO ugotavlja, da strategija izhaja iz tesno povezanega okolja, v katerem mora proizvodnja energije iz obnovljivih virov na morju sobivati z vrsto drugih pomorskih dejavnosti (turizmom, ribištvom, akvakulturo ipd.). V takšnem okolju hibridni projekti posegajo v čezmejne povezave in obratno, razvoj usmerjajo cilji, ki jih določi več držav, države brez izhoda na morje pa morda financirajo projekte na morju. Ker te projekte sofinancira EU, EESO priporoča, da se pri vprašanju porazdelitve bremena in koristi poskrbi za preglednost. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO je razočaran, da strategija ne vsebuje izračunov prispevka vetrne energije k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov na ničelno stopnjo do leta 2050. Če se osredotočimo le na inštalirano moč, to pomeni, da se ta bistveni dejavnik za doseganje ciljev zelenega dogovora ne upošteva. |
| --- | --- |

3.7

4.   Napovedi za tehnologije za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju

| 4.1 | Obrati EU na morju proizvajajo 12 GW, kar je 42 % svetovne zmogljivosti vetrnih elektrarn na morju. Pri večini projektov gre za turbine na morskem dnu. Po mnenju EESO je ta tehnologija dosegla določeno stopnjo zrelosti, na kar kaže 44-odstotno znižanje diskontirane lastne cene proizvodnje vetrne energije na morju v obdobju 10 let. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO ima pomisleke, ali bi morala strategija za razvoj vetrne energije na morju temeljiti na razvoju tehnologij, kot so hibridni projekti, in poudarja, da je treba proizvajati energijo po konkurenčni ceni, ki bo omogočala obnovo gospodarstva EU po krizi zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

4.2

5.   Morski bazeni EU: velik in raznolik potencial za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju

| 5.1 | EESO pozdravlja, da je bil prepoznan potencial Severnega, Baltskega, Sredozemskega in Črnega morja, dela Atlantskega oceana, ki se nahaja v EU, ter otokov EU. Z določitvijo potenciala morskih bazenov v strategiji bo mogoče ustrezno načrtovati regulativne ukrepe in doseči cilje. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Razumljivo je, da se novi projekti prednostno načrtujejo v bazenu Severnega morja zaradi možnosti, ki jih tam ponuja obstoječa infrastruktura. Vendar EESO poudarja, da so za zanesljivo oskrbo z energijo ter za socialno in ekonomsko kohezijo v EU potrebni mešanica energetskih virov, pri kateri ni pretirane odvisnosti od enega vira energije, ter sorazmerne naložbe v vetrne elektrarne na morju v vseh bazenih EU. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Hkrati EESO ugotavlja, da se strategija za razvoj vetrne energije na morju nagiba v smer regionalizacije. |
| --- | --- |

5.3

6.   Pomorsko prostorsko načrtovanje za trajnostno prostorsko upravljanje in ravnanje z viri

| 6.1 | Za pospešitev razvoja vetrne energije je nujen razumen soobstoj obratov na morju in drugih oblik uporabe morskega prostora, pri čemer je treba tudi zaščititi biotsko raznovrstnost. EESO pozdravlja pobude, da bi v pripravo nacionalnih in regionalnih načrtov pomorskega prostorskega upravljanja vključili cilje glede razvoja energije iz obnovljivih virov na morju. Obenem poziva Komisijo, naj jasno navede, da so ocenjeni 3 % evropskega pomorskega prostora, ki naj bi bili potrebni za razširitev proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju, le povprečna vrednost in da je treba upoštevati specifične dejavnosti, kot sta vrsta vetra in različno okolje. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESO se strinja, da bi s pripravo in objavo načrtov upravljanja podjetjem in vlagateljem poslali sporočilo o namerah vlad v zvezi s prihodnjim razvojem sektorja obnovljivih virov energije na morju, s čimer bi olajšali načrtovanje v javnem in zasebnem sektorju. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Okoljski učinek obratov se trenutno temeljito in obsežno oceni med postopkom pridobitve vseh potrebnih upravnih odločb. Zato EESO podpira predlog o spremembi uredbe TEN-E, da bi vsebovala načelo „vse na enem mestu“ za energetske projekte na morju. |
| --- | --- |

6.3

7.   Nov pristop k energiji iz obnovljivih virov na morju in omrežni infrastrukturi

| 7.1 | Večina vetrnih elektrarn na morju, ki trenutno obratujejo, je bila postavljena v okviru nacionalnih projektov, ki so bili z radialnimi povezavami neposredno priključeni obali. Za hitrejši razvoj vetrne energije na morju, znižanje stroškov in manjšo rabo morskih območij pa se predlaga osredotočenje na hibridne projekte. Hibridni sistemi so vmesna oblika med običajnimi projekti, ki so radialno povezani z nacionalnim elektroenergetskim sistemom, in modelom popolnoma zazankanega omrežja. Strategija vsebuje tudi precej optimistično predpostavko, da bi morale sosednje države članice skupaj določiti daljnosežne cilje za vetrno energijo na morju. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | EESO ugotavlja, da je zaradi nekaterih značilnosti, kot sta globina in bližina drugih držav, hibridne projekte mogoče izvajati le v Severnem in Baltskem morju. Poleg tega zaradi pričakovane hitrosti razvoja meni, da bi morali biti ukrepi EU in nacionalni ukrepi osredotočeni predvsem na sprostitev potenciala najbolj naprednih projektov, za katere se načrtuje radialna povezava z nacionalnimi elektroenergetskimi sistemi. |
| --- | --- |

7.2

8.   Jasnejši zakonodajni okvir EU za energijo iz obnovljivih virov na morju

| 8.1 | EESO pozdravlja izjavo, da bi moral dobro reguliran trg energije dajati prava znamenja za naložbe. Po njegovem mnenju ima predvidljivo in stabilno regulativno okolje bistveno vlogo pri razvoju vetrne energije na morju. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Ker naj bi se po pričakovanjih povečal pomen čezmejnih energetskih projektov, je treba pojasniti pravila trga z električno energijo v skladu z delovnim dokumentom služb Komisije, ki je priložen tej strategiji. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Sedanji pravni okvir ne ureja inovativnih tehnologij, kot so otoki hibridne energije ali proizvodnja vodika na morju. Kot najboljši model za urejanje hibridnih projektov Komisija predlaga ločeno morsko tržno območje z možnostjo prerazporeditve dela prihodkov od prezasedenosti proizvajalcem. EESO podpira cilj, da se določijo območja na morju, na katerih lahko sodelujejo različni ponudniki, ob predpostavki, da se bo z njimi poenostavilo urejanje trgov energije. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | EESO pozdravlja prizadevanja za stabilnost dohodkov vlagateljev. Poziva k prožnim možnostim spodbujanja razvoja vetrne energije na morju v državah članicah, kjer je ta tehnologija v zgodnji fazi razvoja, tudi z dodelitvijo neposredne podpore, za katero ni potreben razpisni postopek, v skladu z določbami direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

8.4

9.   Pomen sredstev EU za mobilizacijo naložb zasebnega sektorja v energijo iz obnovljivih virov na morju

| 9.1 | Za izvajanje strategije so po ocenah potrebne naložbe v višini skoraj 800 milijard EUR, od katerih bi približno dve tretjini potrebovali za financiranje povezane omrežne infrastrukture in tretjino za proizvodnjo energije na morju. Naložbe v omrežja energije iz obnovljivih virov na kopnem in na morju so v Evropi v obdobju 2010–2020 znašale približno 30 milijard EUR. Strategija predvideva, da se bodo v prihodnjem desetletju povečale na več kot 60 milijard EUR, še bolj pa po letu 2030. Poleg tega je v strategiji izraženo pričakovanje, da bo večino teh naložb prispeval zasebni kapital. Vendar je navedeno tudi, da bodo Komisija, Evropska investicijska banka in druge finančne institucije skupaj podpirale strateške naložbe v vetrno energijo na morju. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | EESO je zaskrbljen, ker posebni ukrepi in podporni instrumenti niso dovolj podrobni, zaradi česar bi bilo lahko ogroženo nadaljnje spodbujanje energije iz obnovljivih virov. Glede na sedanjo strategijo bodo imeli vlagatelji na voljo osem različnih skladov EU. Pričakovani deleži financiranja na tem področju niso navedeni, zlasti ni jasen delež sredstev EU. Po mnenju EESO je uvedba enotnega instrumenta, namenjenega financiranju projektov vetrne energije na morju v okviru sedanjih programov, ključna za hitro financiranje in razvoj projektov. Poleg tega bi bilo treba tak pristop razširiti na druge vrste obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | EESO poudarja, da bi morale vse naložbe v vetrne elektrarne na morju s spodbujanjem sodelovanja pri projektu, t. i. dejavnika lokalne vsebine, čim bolj prispevati k družbeno-gospodarskemu razvoju regij v neposredni bližini naložb. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | V strategiji je predviden mehanizem za financiranje energije iz obnovljivih virov, ki lahko omogoči delitev koristi energetskih projektov na morju z državami članicami, ki nimajo morja. Po mnenju EESO je domneva, da bi neobalne države članice želele financirati vetrno energijo z lastnimi sredstvi v zameno za statistične koristi, preveč optimistična. |
| --- | --- |

9.4

10.   Osredotočanje raziskav in inovacij na podpiranje projektov na morju

| 10.1 | EESO je globoko razočaran, ker je vprašanje recikliranja izrabljenih vetrnih turbin v strategiji površno obravnavano. Poleg tega je navedeno, da je treba v raziskave in inovacije na področju energije iz obnovljivih virov bolj sistematsko vključiti načelo krožnosti po zasnovi, niso pa navedene podrobnosti v zvezi z morebitnim izvajanjem tega načela. EESO je seznanjen, da je predelava izrabljenih vetrnih kril na kopnem vse večja težava, na primer v Nemčiji, kjer razmišljajo, da bi jih zakopali v tla. Opozoriti je treba, da so morske vetrnice precej večje, zato so tudi težave večje. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | EESO bi rad poudaril, da bi se s čisto energijo izboljšala ne le kakovost zraka v lokalnem okolju, temveč tudi okolje in podnebje kot celota. Nasprotuje hitremu razvoju vetrne energije na morju, pri katerem se ne upoštevajo morebitni vplivi na okolje, in Komisiji priporoča, naj ustrezno pozornost nameni stroškom razgradnje: v praksi bi bilo treba te stroške pri projektih, ki se financirajo s sredstvi EU, oceniti že vnaprej in ustrezno upoštevati vprašanje odgovornosti. |
| --- | --- |

10.2

| 10.3 | EESO pozdravlja dejstvo, da je treba novo strategijo dopolniti z načrtom za razvoj znanj in spretnosti ter izobraževalnih programov za področje vetrne energije na morju, ki naj bi ga pripravila Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo. Razširitev znanj in spretnosti je bistvena za razvoj tega sektorja. Zaradi njegovega trajnostnega in hitrega razvoja bi bilo treba za države članice, v katerih je ta tehnologija še v zgodnji fazi razvoja, izvajati programe usposabljanja. Iz strategije je razvidno, da je za ta namen mogoče uporabiti obstoječe instrumente in sredstva EU. Po mnenju EESO pa je treba zaradi pomembnosti razvoja znanj in spretnosti na področju vetrne energije na morju ustvariti namenske instrumente in sredstva na ravni EU. |
| --- | --- |

10.3

11.   Trdnejša dobavna in vrednostna veriga v vsej Evropi

| 11.1 | Za okrepitev dobavne verige so potrebne naložbe v skupni višini približno 0,5–1 milijarde EUR. EESO obžaluje, da ni jasno navedeno, kako bi ta sredstva mobilizirali, oziroma da ni naveden časovni okvir. |
| --- | --- |

11.1

| 11.2 | EESO pozdravlja načrt o okrepitvi industrijskega foruma za čisto energijo in ustanovitvi posebne skupine za energijo iz obnovljivih virov na morju v okviru tega foruma v letu 2021. |
| --- | --- |

11.2

| 11.3 | EESO ima resne pomisleke v zvezi z načrti, da bi Komisija in mreža ENTSO za električno energijo spodbujali standardizacijo in interoperabilnost med pretvorniki različnih proizvajalcev do leta 2028. Ta datum je prepozen, zlasti glede na to, da bo treba v vetrne elektrarne na morju do leta 2030 vgraditi zmogljivost 60 GW. EESO si želi, da bi izbrani datum omogočal realističen časovni okvir za razvoj standardov za opremo. |
| --- | --- |

11.3

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/158 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/158

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost

(COM(2020) 789 final)

(2021/C 286/27)

| Poročevalec: | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Tanja BUZEK |

Poročevalec:

Stefan BACK

Soporočevalka:

Tanja BUZEK

| Zaprosilo | Evropska komisija, 26. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 14. 4. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 230/1/7 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 26. 3. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

14. 4. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

230/1/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je zadovoljen, da so v novi prometni strategiji poudarjene trajnostna in pametna mobilnost ter ključna vloga in koristi prometa za ljudi in gospodarstvo EU, obravnavani pa so tudi stroški za družbo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | V strategiji so enotni trg in družbena vprašanja priznani kot ključni omogočitveni dejavniki prehoda na bolj trajnostno in pametno mobilnost, vendar to ni dovolj. Opredeljene pomanjkljivosti v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije namreč niso zadostno obravnavane z ukrepi ali v posebnih poglavjih strategije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO podpira splošni pristop vključitve strategije v evropski zeleni dogovor in posebnega poudarka na ukrepih za doseganje podnebnih ciljev. Sprašuje se pa, ali je ravnotežje med tehničnimi ukrepi in ukrepi prometne politike ustrezno za doseganje teh ciljev. Zlasti poudarja, da ima več predlaganih ukrepov glede trajnostnosti in digitalizacije obširne učinke na enotni trg in delavce v prometu. Nezadostna pozornost bi lahko vplivala na uspešno izvajanje. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Da bi bila strategija EU za mobilnost uspešna, mora biti tudi tesno povezana s krepitvijo konkurenčnosti prometnega sektorja kot celote in povezane industrijske baze EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Pandemija COVID-19, kakršne še ni bilo, je pokazala, da so dobro delujoč enotni trg za promet, trajnostne dobavne verige in javni prevoz za mobilnost kritičnih delavcev ključnega pomena. Zaradi zmanjšanja obsega, ki ga je povzročila pandemija, pa se prometni sektor sooča z velikim izzivom, kako preživeti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Ob pandemiji se je razkril dramatični položaj na tisoče delavcev v prometu, ki so po Evropi in po svetu prepuščeni sami sebi, ob tem pa se soočajo s prekarnimi zaposlitvami. Pandemija je prav tako osvetlila socialno krizo v prometnem sektorju, saj prometne politike s poudarkom na enotnem trgu v zadnjih desetletjih niso uspele preprečiti slabšanja delovnih pogojev, ki ga je zaznati v vseh načinih prevoza. Zato EESO meni, da moramo biti pri doseganju družbeno vzdržnega prometnega sistema nujno enako ambiciozni. Poleg tega si je treba v kriznem načrtu za bližnjo prihodnost prizadevati za preprečevanje negativnih posledic za delavce v prometu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO pozdravlja, da so v strategiji poudarjene ženske v prometu, a obžaluje, da niso določeni konkretni ukrepi v skladu z zastavljenimi cilji. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO se strinja s prednostnimi nalogami glede potrebnega dokončanja enotnega evropskega prometnega prostora, okrepitve enotnega trga, tudi zaradi izkušnje s COVID-19, in priprave kriznega načrta. Vendar vztraja, da mora vzpostavitev takega kriznega načrta temeljiti na resnem socialnem dialogu in dialogu z organizirano civilno družbo ter sporazumu s socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da omejevanje mejnikov v zvezi z odporno mobilnostjo na pravočasno izvajanje vseevropskega prometnega omrežja in zmanjšanje števila smrtnih žrtev v prometu še zdaleč ni zadostno, saj so v tem oddelku strategije obravnavane številne teme. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO podpira bolj trajnostno oblikovanje vseh načinov prevoza in spodbujanje trajnostnega multimodalnega prometnega sistema, ki temelji na sodelovanju med načini prevoza, na optimiziranih okoljskih značilnostih ter družbeni trajnosti vseh načinov prevoza. Meni, da bi bilo treba emisije vozil izmeriti v njihovem celotnem življenjskem ciklu z metodo „od vira do kolesa“. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Mejnik 1, v skladu s katerim bi bilo do leta 2030 v prometu najmanj 30 milijonov brezemisijskih avtomobilov in 80 000 brezemisijskih tovornjakov, se zdi pretirano optimističen in ni zadostno analiziran, saj ni jasno navedeno število polnilnih mest, ki so potrebna za predvideni vozni park. EESO svari pred določanjem preveč ambicioznih ciljev, ki bi lahko škodovali verodostojnosti strategije. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO se sprašuje, ali je nova strategija skladna s pristopom, po katerem so različni načini prevoza kombiniran vir, v katerem se znotraj multimodalnega prometnega sistema spodbujata sodelovanje med načini prevoza na podlagi rešitev z najboljšim okoljskim in družbenim odtisom ter največja učinkovitost. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Socialni damping in nepoštene prakse v enem sektorju povzročajo izkrivljanja v drugih sektorjih. Prekarni delovni pogoji in neizvrševanje socialne zakonodaje izkrivljajo cenovne signale in izbiro med storitvami prevoza. EESO meni, da je poleg internalizacije vseh zunanjih stroškov potrebna pobuda za vključitev stroškov dela v politiko pravičnega oblikovanja cen za storitve trajnostnega prometa. Pošteno oblikovanje cen na prostem trgu za prevozne storitve mora vključevati zajamčeno plačo, enako plačilo za enako delo v istem kraju, zdravstveno varstvo in socialno varnost. Pri oblikovanju cen javnega prevoza obstaja nadomestilo za obveznost zagotavljanja storitev. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | V skladu s strategijo bi morala leta 2030 pomorski in železniški promet pod enakimi pogoji konkurirati cestnemu prometu, ni pa razloženo, kako bo to doseženo. Dejansko manjka celovitejša strategija za spodbujanje železniškega tovornega prometa in pomorskega prevoza na kratke razdalje. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Državna pomoč je pomembna za uresničevanje ciljev politike, kot je zagotavljanje okolju prijaznejšega in bolj socialnega prometa. EESO meni, da je nujno treba pregledati smernice o državni pomoči, zlasti smernice o državni pomoči za pomorski promet, da bi zagotovili poštene socialne in gospodarske pogoje v pristaniškem sektorju in zaposlovanje evropskih pomorščakov. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Poleg tega v strategiji ni poglobljene analize ključnih povezav med enotnim trgom in politiko konkurence, EESO pa se strinja s pomisleki glede podaljšanja uredbe o skupinskih izjemah za konzorcije. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Poleg tega se v strategiji nezadostno upoštevajo pomisleki podeželskih območij. EESO poziva, naj se v prihodnjem sporočilu o dolgoročni viziji za podeželska območja upošteva ključni vidik mobilnosti in zagotovijo cenovno dostopne alternative, ki ustrezajo svojemu namenu in so na voljo vsem. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Da bi preprečili prometno revščino, je nujen dostop do cenovno dosegljivega kakovostnega javnega prevoza kot trajnostne alternative individualnim načinom prevoza, kar je zlasti pomembno za podeželska območja. Pri doseganju trajnostne mobilnosti v mestih bi moral biti večji poudarek na javnem prevozu kot hrbtenici tega prehoda in pomembnem viru socialne vključenosti in kakovostnih lokalnih delovnih mest. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EESO meni, da je mestni promet primeren za preizkušanje pilotnih projektov kooperativne, povezane in avtomatizirane mobilnosti (CCAM), in sicer na podlagi ocene učinka na varnost ter dialoga s civilno družbo in socialnega dialoga. Poudarja potrebo po ustreznem financiranju, da se omogoči pridobivanje kompetenc, kjer je to potrebno. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Kar zadeva mobilnost v mestih, bi morale biti platforme za mobilnost kot storitev javno odgovorne, da se zagotovi izvajanje strategij za mobilnost v mestih (načrti trajnostne mobilnosti v mestih). Dostop do platform za mobilnost kot storitev bi morali imeti samo družbeno odgovorni ponudniki storitev mobilnosti, ki zagotavljajo poštene in dostojne delovne pogoje, pri tem pa bi bilo treba upoštevati tudi načrtovano zakonodajo v zvezi s platformnimi delavci. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | EESO pozdravlja cilje digitalizacije in avtomatizacije, navedene v strategiji, kot način za doseganje ciljev trajnostnosti in poziva k obširnemu dialogu o širših družbenih in okoljskih učinkih. Poudarja potrebo po pristopu, osredotočenem na človeka, vključno s socialnimi in okoljskimi vidiki. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | EESO z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v celotnem poglavju o pametni mobilnosti delavci v prometu niso obravnavani. Človeški dejavnik v raziskavah, zasnovi in uvajanju tehnologij digitalizacije in avtomatizacije je bistven za uspešno uporabo takih inovacij in mora temeljiti na vključujočem socialnem dialogu, da bi zagotovili pravični prehod. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | Digitalni prehod poteka zdaj. EESO obžaluje, da priporočila o njegovem učinku na delavce v prometu ne bodo izdana do leta 2023. Poziva k takojšnjemu ukrepanju v soglasju s socialnimi partnerji in k uporabi obstoječih dobrih praks. |
| --- | --- |

1.23

| 1.24 | Za uspešne naložbe v digitalne tehnologije je od samega začetka potreben participativni socialni dialog, ki vključuje razpravo o namenu digitalizacije in avtomatizacije (npr. povečanje učinkovitosti kot nasprotje presežni zmogljivosti), cilju ustreznih ukrepov za varnejša in bolj zdrava delovna mesta ter ohranjanje delovnih mest in pravičnem deležu dobička zaradi povečanja produktivnosti za delavce. |
| --- | --- |

1.24

| 1.25 | EESO pozdravlja okrepljeno priznavanje delavcev v prometu, a bodo za izkoreninjenje socialnega dampinga iz vseh načinov prevoza potrebne konkretne zakonodajne pobude. Nujno je treba ustanoviti socialno delovno skupino za promet, ki bo vključevala vse ustrezne generalne direktorate, kot so MOVE, EMPL in drugi. |
| --- | --- |

1.25

| 1.26 | EESO podpira cilj, da se do leta 2050 v vseh načinih prevoza število smrtnih žrtev približa ničli, vendar v strategiji ni analiziran poklicni cestni promet, zlasti pa ni obravnavan problem utrujenosti voznikov kot „kronična bolezen“ in pomemben dejavnik nesreč. V zvezi z vozniki avtobusov opozarja na poročilo, ki ga bo Evropska komisija predstavila Svetu in Parlamentu, in pričakuje, da bodo institucije EU delovale v skladu s političnimi cilji, določenimi v uredbi o času vožnje in počitka. |
| --- | --- |

1.26

| 1.27 | EESO poudarja, da je pomembno, da vsi deležniki v civilni družbi, tudi socialni partnerji, široko podprejo zeleni, socialni in digitalni prehod, ter je pripravljen prispevati k dialogu s civilno družbo za oblikovanje in izvajanje strategije. V strategiji je pravilno navedeno, da mora biti prehod na trajnostno, pametno in odporno mobilnost pravičen, sicer ne bo uresničen. |
| --- | --- |

1.27

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | V Strategiji za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost so poudarjeni ključna vloga in koristi prometa za ljudi in gospodarstvo EU, obravnavani pa so tudi stroški za družbo. V sporočilu Evropska komisija predlaga novo strategijo za doseganje ciljev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v prometu za 55 % do leta 2030 in za 90 % do leta 2050 v skladu z evropskim zelenim dogovorom. Določa tudi načrt za digitalizacijo ter razvoj avtomatizacije in umetne inteligence v prometnem sektorju. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Glede na izkušnje s COVID-19 je v strategiji odpornost proti prihodnjim krizam določena kot ključni cilj prometne politike EU, skupaj z dokončanjem enotnega evropskega prometnega prostora v skladu z belo knjigo o prometni politiki iz leta 2011. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V strategiji, v kateri je navedenih 10 ključnih področij (vodilna področja) in 14 konkretnih mejnikov, je tudi določeno, da mora biti cenovno dostopna mobilnost na voljo vsem in da mora sektor zagotavljati dobre socialne razmere, možnosti za prekvalificiranje in privlačna delovna mesta. Evropski steber socialnih pravic mora zagotoviti, da bo zeleni in digitalni prehod pravičen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V akcijskem načrtu, ki je priložen sporočilu, je določenih 82 ukrepov, ki jih je treba izvesti v obdobju 2021–2023. Nadaljnja analiza je predstavljena v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije. |
| --- | --- |

2.4

3.   Splošne ugotovitve: vizija strategije

| 3.1 | Desetletje po objavi zadnje bele knjige o prometni politiki leta 2011 se bodo z novo krovno strategijo Evropske komisije poskušali doseči temeljni cilji trajnostne, pametne in odporne mobilnosti. Vse prejšnje bele knjige (1992, 2001 in 2011) so se osredotočale na dokončanje enotnega evropskega prometnega prostora in enotnega trga. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Že v belih knjigah iz leta 2001 in 2011 so bili obravnavani problem odvisnosti EU od fosilnih goriv, problem podnebnih sprememb in vse večji prispevek prometnega sektorja EU k emisijam toplogrednih plinov, vendar cilji, povezani z okoljem, niso bili doseženi. Zaradi podnebne krize EESO toplo pozdravlja pristop vključitve nove strategije EU za mobilnost v evropski zeleni dogovor s posebnim poudarkom na ukrepih, usmerjenih v doseganje podnebnih ciljev. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Da bodo povezane evropske industrijske vrednostne verige dejanska hrbtenica trajnostne in digitalne preobrazbe prometa EU, mora biti uspešna strategija mobilnosti tesno povezana s krepitvijo industrijske baze EU. V veliki meri mora graditi na krepitvi konkurenčnosti prometnega sektorja kot celote. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ob pandemiji COVID-19, kakršne še ni bilo, se je pokazalo, da so dobro delujoč enotni trg za promet in trajnostne dobavne verige ključnega pomena, hkrati pa je bil prometni sektor izpostavljen velikemu izzivu, kako preživeti, zaradi upadanja obsega, ki ga je povzročila pandemija. Poleg tega je bil izpostavljen dramatični položaj na tisoče delavcev v prometu, ki so po Evropi in po svetu ostali prepuščeni sami sebi, soočeni s prekarnimi zaposlitvami, nezadostno socialno varnostjo in pomanjkljivim zdravstvenim zavarovanjem ter izgubo delovnih mest brez socialne zaščite. Pandemija je osvetlila socialno krizo v prometnem sektorju, pri čemer se je razkrilo, da so bile pretekle prometne politike EU pomanjkljive in da moramo biti pri doseganju družbeno vzdržnega prometnega sistema enako ambiciozni. EESO meni, da se nikakor ne sme zamuditi priložnost za oblikovanje resnično trajnostnega enotnega evropskega prometnega prostora za prihodnost, ki ga bo treba temeljito popraviti. Poleg tega si je treba v prihodnjem kriznem načrtu prizadevati za preprečevanje negativnih posledic za delavce v prometu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kljub dosedanjim pobudam enotni evropski prometni prostor, vključno z razsežnostjo enotnega trga ter družbeno in okoljsko razsežnostjo, še ni bil dosežen, zato so nujno potrebni nadaljnji ukrepi. EESO obžaluje, da strategija, ki sicer zelo podrobno obravnava podnebne cilje, cilje digitalizacije in sredstva za doseganje teh ciljev, manj izčrpno obravnava enotni trg in socialna vprašanja. To je zlasti obžalovanja vredno, ker ima več predlaganih ukrepov glede trajnostnosti in digitalizacije obširne učinke na enotni trg in delavce v prometu, kar je v tem mnenju večkrat izpostavljeno. Zato EESO poziva k celovitejšemu in prečnemu pristopu k strategiji, da ne bi ta na koncu postala le pirova zmaga. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO pozdravlja, da so v strategiji poudarjene ženske v prometu in bo ustrezno uporabljala pristop vključevanja enakosti v svoje pobude politike na področju prometa, a obžaluje, da niso določeni konkretni ukrepi v skladu z zastavljenimi cilji. Izmenjava dobre prakse in mreža ambasadorjev raznolikosti ne zadostujeta za vključitev vidika spola v prometne politike EU. Dobri primeri ukrepov so navedeni v delu tematskega vodnika za načrte trajnostne mobilnosti v mestih „Obravnavanje enakosti spolov in ranljivih skupin v načrtih trajnostne mobilnosti v mestih“. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Večina načrtovanih ukrepov v oddelkih strategije od 1 do 3 (vizija, trajnostna in pametna mobilnost) ima ozko področje uporabe, ki se osredotoča predvsem na tehnična vprašanja glede okoljskih značilnosti vozil, ladij in zrakoplovov, uvajanje infrastrukture za alternativna goriva, projekte za industrijski in digitalni razvoj, obdavčitev energije in internalizacijo zunanjih stroškov s ciljem izvajanja načela onesnaževalec/uporabnik plača. Na vodilnih področjih 3 in 4 se obravnavajo zakonodajni in nezakonodajni ukrepi politike za spodbujanje potniškega in tovornega prometa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Predlagani ukrepi in mejniki so med sabo precej skladni glede pretežno tehničnih vprašanj, ki so obravnavana v oddelkih od 1 do 3, vendar ima EESO pomisleke, ali je ravnotežje med tehničnimi ukrepi in ukrepi prometne politike ustrezno za doseganje podnebnih ciljev. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO ima pomisleke tudi glede pristopa in se sprašuje, zakaj je za popolno razumevanje ciljev strategije potreben skoraj 300-stranski delovni dokument služb Komisije. Ta način predstavitve in razlage strategije ne pripomore k temu, da bi bila dostopna in hitro deležna široke podpore. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | V dokumentu o strategiji je pravilno poudarjeno, da so „[d]aleč najdragocenejše sredstvo sektorja [...] njegovi zaposleni: trajnosten in pameten prehod zato ne bo mogoč brez podpore in udeležbe delavcev v prometu“. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO opozarja na veliko zaskrbljenost prebivalstva podeželskih območij v Evropi, da je mogoče zastavljene cilje glede trajnostne mobilnosti doseči le z znatnimi kompromisi v življenjskem slogu. Komisijo proaktivno poziva, naj v svojem prihodnjem sporočilu o dolgoročni viziji za podeželska območja upošteva ključni vidik mobilnosti in zagotovi cenovno dostopne alternative, ki bodo ustrezale svojemu namenu in bodo na voljo vsem. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO poudarja, da je pomembno, da vsi deležniki v civilni družbi, tudi socialni partnerji, široko podprejo načrtovani zeleni in digitalni prehod. To tudi pomeni, da je socialna razsežnost, vključno z dialogom o tem, kako najbolje upravljati prehod in zagotoviti, da ga bo družba lahko sprejela, ključnega pomena. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO je za oblikovanje in izvajanje strategije pripravljen prispevati k dialogu s civilno družbo in namerava v tem mnenju prispevati konkretne predloge k razpravi. |
| --- | --- |

3.13

4.   Trajnostna mobilnost

| 4.1 | EESO se strinja, da so za doseganje te sistemske spremembe potrebni trije stebri ukrepov: (1) zagotoviti večjo trajnostnost vseh načinov prevoza, (2) omogočiti splošno razpoložljivost trajnostnih alternativ v multimodalnem prometnem sistemu in (3) vzpostaviti prave spodbude za prehod. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Za dosego večje trajnostnosti vseh načinov prevoza je cilj mejnika 1, da bo do leta 2030 v prometu najmanj 30 milijonov brezemisijskih avtomobilov in 80 000 brezemisijskih tovornjakov. Trenutno je takih približno milijon avtomobilov in 30 000 tovornjakov (1). EESO je seznanjen, da bodo odločitve o naložbah v vozila, ki se bodo uporabljala do leta 2030, sprejete zdaj ali zelo kmalu. Glede na razliko v ceni teh vozil, še vedno precej pomanjkljivo infrastrukturo za polnjenje/oskrbo z alternativnimi gorivi in življenjsko dobo vozil se ta scenarij zdi pretirano optimističen. Poleg tega očitno še ni jasne predstave o tem, koliko mest za polnjenje/oskrbo bo potrebnih za načrtovane vozne parke. EESO svari pred določanjem preveč ambicioznih ciljev, ki bi lahko negativno vplivali na verodostojnost strategije. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Električna energija in vodik sta v strategiji jasno opredeljena kot prednostni možnosti za razogljičenje mobilnosti. Pri natančnem brezemisijskem pristopu k mobilnosti bi bilo treba upoštevati ogljični odtis vozil v njihovem celotnem življenjskem ciklu (npr. leta 2018 je bilo iz obnovljivih virov energije pridobljenih le 33 % električne energije v EU) in ga meriti z metodo „od vira do kolesa“. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO odločno podpira prehod na bolj trajnostne prometne rešitve in spodbuja Komisijo, naj ta pristop razvija s konkretnimi ukrepi, ki spodbujajo tudi nemotorizirani promet. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Zeleni dogovor daje prednost učinkoviti rabi virov s prehodom na čisto in krožno gospodarstvo, obnavljanjem biotske raznovrstnosti, preprečevanjem propadanja javnih površin in zmanjševanjem onesnaževanja. Ob upoštevanju tega EESO ponavlja, da je treba v strategiji prednost nameniti infrastrukturi z manjšo rabo zemljišč in zagotoviti pravičen delež površin v mestih in aglomeracijah ter gospodarnost z viri, zlasti kritičnimi. Spoštovati je treba temeljne pravice. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO pozdravlja dejstvo, da bo Komisija še naprej sodelovala z mesti in državami članicami z namenom, da vsa velika in srednje velika mesta do leta 2030 pripravijo lastne načrte za trajnostno mobilnost v mestih. Trenutno stanje kaže, da želenega povečanja števila pripravljenih načrtov za trajnostno mobilnost v mestih ne bo brez nacionalnih okvirov in finančnih instrumentov za razvoj in izvajanje načrtov za trajnostno mobilnost v mestih. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | V strategiji so le bežno omenjeni upravljanje parkirišč in politike v zvezi s parkiranjem. EESO predlaga, da se to področje podrobneje obravnava z jasnimi ukrepi, ki bi upoštevali negativen vpliv parkirišč z vidika pozidave tal v mestih. Dobro upravljanje parkirišč lahko pomaga sprostiti dragocene javne površine, povečati privlačnost mest, podpreti lokalno gospodarstvo, zmanjšati promet z vozili, prometne zastoje in onesnaženost zraka ter izboljšati varnost v cestnem prometu. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | V drugem stebru trajnostnega prometa je obravnavana razpoložljivost alternativnih načinov prevoza in v ta namen ponujena izbira načina prevoza v okviru multimodalnega pristopa. V mejnikih od 4 do 8 so določeni cilji za obsežno povečanje železniškega potniškega prometa za leti 2030 in 2050 (promet na železniških povezavah za visoke hitrosti se bo do leta 2030 podvojil in do leta 2050 potrojil) in železniškega tovornega prometa (povečanje za 50 % do leta 2030 in podvojitev do leta 2050). Določeni so tudi cilji za kolektivna potovanja, celinske plovne poti, pomorski prevoz na kratke razdalje in 100 podnebno nevtralnih mest do leta 2030. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO se sprašuje, ali je strategija skladna s pristopom, po katerem so različni načini prevoza kombiniran vir, v katerem se znotraj multimodalnega prometnega sistema namesto konkurence med načini prevoza spodbujata sodelovanje med načini prevoza na podlagi rešitev z najboljšim okoljskim in družbenim odtisom ter največja učinkovitost. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | V zvezi s tem EESO poziva k širši oceni trajnostnosti, da bi v celoti vključili družbeno trajnost. Predlaga, da bi okoljski odtis v strategiji dopolnili z uvedbo primerljivega evropskega delovnega odtisa za promet v zvezi s pravičnimi delovnimi pogoji, vključno z vsemi elementi, ki so pomembni za preprečevanje stalnega slabšanja, da bi zagotovili pravično konkurenco znotraj načinov prevoza in med njimi in preprečili uničujočo konkurenco zaradi napačnih spodbud. Za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev med načini prevoza mora pravično oblikovanje cen na prostem trgu vključevati pravične stroške dela, kot je navedeno v poglavju 6. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Obžalovanja vredno je, da razvoj multimodalnih modelov tovornega prometa, ki temeljijo na sodelovanju med načini prevoza, optimiziranih okoljskih značilnostih in družbeni trajnosti vseh načinov prevoza in optimizirajo vire prek digitalnih platform ter hkrati spoštujejo socialno zakonodajo, ni eden od mejnikov v okviru stebra pametne mobilnosti v strategiji. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | V mejniku 9 je določeno, da bosta leta 2030 pomorski in železniški promet enakopravno konkurirala cestnemu prometu, ni pa razloženo, kako bo to doseženo, razen morda prek internalizacije zunanjih stroškov in obdavčitve goriv. Dejansko manjka celovitejša strategija za spodbujanje železniškega tovornega prometa in pomorskega prometa na kratke razdalje, ki med drugim upošteva višje stroške železniškega prometa in probleme s točnostjo v železniškem prometu, ki so opisani v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Cilj mejnika 4 je, da bi bila do leta 2030 vsa načrtovana potovanja na razdalji do 500 km v EU ogljično nevtralna. Potrebna je razprava o učinku na potniški prevoz z avtobusom in morebitnih negativnih posledicah za trajnostnost. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Državna pomoč je pomembna za uresničevanje ciljev politike, kot je zagotavljanje okolju prijaznejšega in bolj socialnega prometa. EESO meni, da je nujno treba pregledati smernice o državni pomoči. En element je teritorialni vidik, na primer glede oddaljenih območij. Poleg tega opozarja, da se je že pred časom pozvalo k prilagoditvi smernic o državni pomoči za pomorski promet, da bi zagotovili poštene socialne in gospodarske pogoje v pristaniškem sektorju in zaposlovanje evropskih pomorščakov ter tako družbeno vzdržnost pomorskega sektorja, pa tudi k ukrepanju prej kot leta 2023. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESO kritizira dejstvo, da strategija ne vsebuje poglobljene analize ključne povezave med enotnim trgom in politiko konkurence. Strinja se, da je potrebna ustrezna razprava o državni pomoči in subvencijah pomorskemu prometu ter njihovem učinku na pristaniški sektor. Evropski socialni partnerji so skupaj izrazili pomisleke glede podaljšanja uredbe o skupinskih izjemah za konzorcije, ki bo poglobila neenako obravnavo lastnikov ladij in deležnikov v pristaniščih ter negativno vplivala na pristanišča EU (2). |
| --- | --- |

4.15

5.   Pametna mobilnost

| 5.1 | EESO se strinja, da bi bilo treba, „[k]er bodo inovacije oblikovale mobilnost potnikov in tovora v prihodnosti, [...] opredeliti pravi okvir in omogočitvene dejavnike za olajšanje tega prehoda, s katerim lahko prometni sistem postane precej učinkovitejši in bolj trajnosten“. Meni, da je treba slediti osnovnemu vodilnemu načelu: digitalizacija in avtomatizacija sta orodji in ne cilj sam po sebi. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Zato EESO pozdravlja v strategiji navedene cilje digitalizacije in avtomatizacije kot sredstva za doseganje ciljev trajnostnosti. Obravnavanje družbenega in okoljskega učinka umetne inteligence, načela človekovega nadzora nad strojem, zbiranja osebnih podatkov in njihove uporabe je izrednega pomena in zahteva obširen dialog. Vključitev človeškega dejavnika v raziskave, zasnovo in uvajanje tehnologij digitalizacije in avtomatizacije je bistvena za uspešno uporabo takih inovacij in mora temeljiti na vključujočem socialnem dialogu, da bi zagotovili pravični prehod. Potreben je pristop, osredotočen na človeka, pri čemer je treba upoštevati socialne in okoljske vidike ter zagotoviti, da se tehnologije ne bodo zlorabljale. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO ugotavlja, da ni sklicevanja na horizontalne pobude glede varnosti, odgovornosti, temeljnih pravic in podatkovnih vidikov umetne inteligence ter na sveženj akta o podatkih glede nadzora in pogojev za souporabo podatkov. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Da bi EU postala vodilna v svetu pri razvoju storitev in sistemov za kooperativno, povezano in avtomatizirano mobilnost, bi moralo biti lažje preizkusiti pilotne storitve v mestnih prometnih sistemih, in sicer na podlagi ocene učinka na varnost ter dialoga s civilno družbo in socialnega dialoga. Sedanji pilotni projekti se večinoma preizkušajo v zaprtih prometnih sistemih (univerzitetna naselja, industrijski kompleksi itd.). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESO pozdravlja dejstvo, da strategija obravnava digitalno preobrazbo mobilnosti v mestih, vključno z mobilnostjo kot storitvijo, souporabo storitev, storitvami po naročilu in pojavom posredniških platform, ter priložnosti in tveganja za koncepte trajnostnega in učinkovitega prometa, ki jih to omogoča. Pozdravlja tudi dejstvo, da so v odstavku 38 pravilno obravnavani socialni in varnostni pomisleki, saj več novih storitev mobilnosti in posredniških platform nudi prekarne oblike zaposlitve in nizke ravni plač, kar je lahko problem z vidika konkurence. V ukrepu 23 pa „[o]cena potrebe po ukrepih za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za lokalne platforme, platforme za potniški prevoz po naročilu in platforme za naročanje prevoza prek aplikacij“ ni predvidena pred letom 2022. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Platforme za mobilnost kot storitev bi morale biti javno odgovorne, da se zagotovi izvajanje načrtov trajnostne mobilnosti v mestih. Dostop do platform za mobilnost kot storitev bi morali imeti samo družbeno odgovorni ponudniki storitev mobilnosti, ki zagotavljajo poštene in dostojne delovne pogoje, pri tem pa bi bilo treba upoštevati tudi načrtovano zakonodajo v zvezi s platformnimi delavci. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESO pozdravlja zakonodajno pobudo Evropske komisije za obravnavanje delovnih pogojev platformnih delavcev in pričakuje predlog za zagotavljanje predpostavke o zaposlitvenem statusu in pravičnih delovnih pogojev za platformne delavce v prometu, na primer pri naročanju prevoza prek aplikacij ali storitvah dostave. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EESO je zelo pozoren na pomisleke, da bi lahko stroški rešitev pametne mobilnosti, razvoja umetne inteligence in avtomatizacije potencialno poglobili razlike, saj so izhodišča po državah članicah EU različna. Zato meni, da je za uspeh strategije bistveno, da EU obravnava te vrzeli v naložbah in podpre rešitve pametne mobilnosti v revnejših državah članicah, zagotovi pa tudi izvajanje socialnega dialoga ter uresničevanje socialnih pogojev in pristopa, osredotočenega na človeka. |
| --- | --- |

5.8

6.   Odporna mobilnost

| 6.1 | V oddelku 4 o odporni mobilnosti so zajeta tri vodilna področja – okrepitev notranjega trga, pravična in poštena mobilnost za vse in povečanje varnosti in varstva v prometu, ki jih spremljata mejnika 13 in 14. |
| --- | --- |

6.1

Pomen za enotni trg

| 6.2 | EESO se strinja s prednostnimi nalogami glede potrebnega dokončanja enotnega evropskega prometnega prostora, okrepitve enotnega trga, tudi zaradi izkušnje s COVID-19, in priprave kriznega načrta. Vendar meni, da mora vzpostavitev takega kriznega načrta temeljiti na resnem socialnem dialogu in dialogu z organizirano civilno družb ter sporazumu s socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESO obžaluje, da so vprašanja, kot so dokončanje enotnega evropskega prometnega prostora in okrepitev enotnega trga, pomen pravočasnega izvajanja vseevropskega prometnega omrežja in razvoj strateških vrednostnih verig na primer glede baterij in vodika ter s tem povezano financiranje, potrebno za doseganje ciljev zelenega dogovora in digitalnega prehoda v prometu, obravnavana skupaj z drugimi pomembnimi vprašanji, kot so pravice potnikov, obveznosti javne službe, socialne razmere delavcev v prometu ter varnost in varstvo v prometu (vodilni področji 8 in 9). Zdi se nenavadno, da so vseobsegajoča vprašanja enotnega trga ter povezana socialna in varnostna vprašanja v strategiji na zadnjem mestu. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EESO meni, da omejevanje mejnikov v tem oddelku na pravočasno izvajanje vseevropskega prometnega omrežja in zmanjšanje števila smrtnih žrtev v prometu še zdaleč ni zadostno, saj sta v njem obravnavana okrepitev enotnega trga in dokončanje enotnega evropskega prometnega prostora, kar vključuje vprašanja izboljšane učinkovitosti, ki jo prinaša optimalna uporaba zmogljivosti, financiranja posodobitve voznih parkov, državne pomoči, izboljšane povezljivosti ter zaščite potnikov in njihovih pravic. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESO je seznanjen z dejstvom, da mora biti glede na vizijo strategije dobro delujoč enotni trg, odporen proti krizam,„ključni cilj [...] prometne politike EU“, „[o]kolju prijaznejša mobilnost [pa] mora biti nova podlaga za rast prometnega sektorja“. Mejnikom bi lahko na primer dodali dokončanje enotnega trga za promet z novimi trajnostnimi in digitaliziranimi poslovnimi modeli. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Obžalovanja vredno je tudi to, da v strategiji niso opisane preostale ovire za polno izvajanje enotnega trga na področju prometa. Zlasti v oddelku 4.3.3 delovnega dokumenta služb Komisije je obravnavanih več vprašanj delovanja enotnega trga, ki niso obravnavana v oddelku 4. Podobno je pri oddelku 4.3.4, v katerem je opisanih več socialnih pomanjkljivosti, ki v strategiji niso obravnavane. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Postopke boljše priprave zakonodaje je treba izboljšati. EESO vztraja, da je treba za vsak ukrep, pa naj bo omenjen v akcijskem načrtu ali drugih dokumentih, izvesti celovito oceno učinka (družbenega, okoljskega, gospodarskega, z vključevanjem načela enakosti spolov) s prednostnim posvetovanjem s priznanimi socialnimi partnerji, kot so predstavniške organizacije, ki jih je odobrila Komisija. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Podobno imajo številni ukrepi, načrtovani v prejšnjih oddelkih strategije, jasne posledice za enotni trg, na primer spremembe direktive o težah in merah za tovorna vozila, spremembe letalske zakonodaje in vloga digitalnih platform. |
| --- | --- |

6.8

Socialna razsežnost in delovni pogoji

| 6.9 | Kriza zaradi COVID-19, kakršne še ni bilo, je pokazala, da je promet bistvena storitev. Izpostavila je tudi pomembnost delavcev v prometu kot ključnih delavcev in njihov pomen za odpornost prometnega sistema. EESO pozdravlja, da se v strategiji delavcem v prometu priznava večji pomen kot v prejšnjih dokumentih o prometni politiki. Priznani so kot „[d]aleč najdragocenejše sredstvo sektorja“, vendar nekateri trpijo zaradi težkih in prekarnih delovnih pogojev. Glede na pomen, ki se v sedanjem izvajanju politike EU pripisuje socialnemu stebru, pa preseneča, da socialna razsežnost v prometu ni obravnavana v posebnem oddelku. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Nadalje so v strategiji priznani demografski problemi sektorja in težave s privabljanjem delavcev, ki so potrebni v sektorju. Ugotovljeno je, da bi „[z]agotavljanje višjih socialnih standardov [...] neposredno prispevalo k odpravi sedanje splošne neprivlačnosti sektorja“. Žal pa ne strategija ne delovni dokument služb Komisije ne analizirata ustrezno razlogov za težave sektorja s privabljanjem delavcev. Ne upoštevata, da prometne politike s poudarkom na enotnem trgu v zadnjih desetletjih niso uspele preprečiti slabšanja delovnih pogojev, ki ga je zaznati v vseh načinih prevoza. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Izjavi Evropske komisije, da bo „preučila ukrepe na področju različnih načinov prevoza, da bi okrepila zakonodajni okvir o pogojih za delavce“, in začela „izvajanj[e] pobud za povečanje privlačnosti prometnega sektorja“ v obdobju 2021–2023 nista dovolj jasni. Dejansko je težko razumeti, zakaj elementi, kot so pravični delovni pogoji in izboljšanje privlačnosti poklica, tudi za mlade in ženske, niso bili vredni mejnikov. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Za izkoreninjenje socialnega dampinga iz vseh načinov prevoza so potrebne konkretne zakonodajne pobude. Načelo enakega plačila za enako delo v istem kraju se mora uporabljati za vse načine prevoza (napotitev visoko mobilnih delavcev), prav tako zaščita zaposlitve ali pridobljenih pravic za zaposlene v primeru menjave operaterja zaradi javnega naročanja za različne načine prevoza. Zato EESO meni, da je treba nujno ustanoviti socialno delovno skupino za promet, ki bo vključevala vse ustrezne generalne direktorate, kot so MOVE, EMPL in COMP. |
| --- | --- |

6.12

Družbeni stroški in trajnostnost

| 6.13 | Socialni damping in nepoštene prakse v enem sektorju povzročajo izkrivljanja v drugih sektorjih. Prekarni delovni pogoji in neizvrševanje socialne zakonodaje izkrivljajo cenovne signale in izbiro med načini prevoza. EESO meni, da je poleg internalizacije vseh zunanjih stroškov potrebna pobuda za vključitev stroškov dela v politiko pravičnega oblikovanja cen za storitve trajnostnega prometa. Pošteno oblikovanje cen na prostem trgu za prevozne storitve mora vključevati zajamčeno plačo, enako plačilo za enako delo v istem kraju, zdravstveno varstvo, socialno varnost in naložbe v zdravo delovno okolje ter kvalifikacije in usposabljanje. Dodajanje delovnega odtisa k priporočilom glede ogljičnega odtisa v ukrepih 28 in 34, kot je navedeno v točki 4,6, bi bil lahko eden od ukrepov, ki pa še zdaleč ne bo zadoščal. Pri določanju cen javnega prevoza obstaja nadomestilo za obveznost zagotavljanja storitev. |
| --- | --- |

6.13

| 6.14 | EESO poudarja pomen kolektivnih pogajanj in njihovo vlogo pri določanju ravni plač in zato vztraja na pomenu okrepitve kolektivnih pogajanj, zlasti v zelo razdrobljenem prometnem sektorju in v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

6.14

Pravični digitalni prehod

| 6.15 | EESO pozdravlja, da so v strategiji ustrezno obravnavani tveganja in priložnosti digitalne preobrazbe za zaposlovanje ter potreba po pravičnem prehodu za delavce v prometu. Vendar „priporočil[a] v zvezi s prehodom na avtomatizacijo in digitalizacijo ter njunim vplivom na delovno silo v prometu“ v skladu z ukrepom 69 ne bodo izdana pred letom 2023. Tu se ne upošteva, da se digitalizacija in avtomatizacija že dogajata in da je nujno treba ukrepati. V ukrepu 13 je na primer določen cilj, da naj bi se do leta 2030 „avtomatizirana mobilnost [...] uporabljala v velikem obsegu“. |
| --- | --- |

6.15

| 6.16 | Za uspešne naložbe v digitalne tehnologije je od samega začetka potreben participativni socialni dialog. Obstajajo primeri dobre prakse, kot je sporazum o kolektivnih pogajanjih Future – Shaping automation socially and in a co-determined way (Prihodnost – oblikovanje socialne avtomatizacije na podlagi soodločanja) operaterja kontejnerskega terminala EUROGATE v Nemčiji, ki zajema tri terminale, in sicer v Hamburgu, Bremerhavnu in Wilhelmshavnu (3). Dialog mora vključevati tudi razpravo o namenu digitalizacije in avtomatizacije (npr. povečanje učinkovitosti kot nasprotje presežni zmogljivosti), cilju ustreznih ukrepov za varnejša in bolj zdrava delovna mesta ter ohranjanje delovnih mest in pravičnemu deležu dobička zaradi povečanja produktivnosti za delavce. |
| --- | --- |

6.16

| 6.17 | Na evropski ravni so evropski socialni partnerji na področju mestnega javnega prevoza nedavno podpisali skupna priporočila o digitalni preobrazbi v mestnem javnem prevozu (4). Zavzeli so se za vključujoč in participativen pristop k digitalni preobrazbi, zagotavljanje varnosti delovnih mest ter znanja in spretnosti v okviru digitalne preobrazbe, izkoriščanje digitalne preobrazbe za izboljšanje delovnih pogojev in ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem ter zagotavljanje varstva podatkov, zasebnosti in dostojanstva. Strategije bi morale zagotoviti, da bi uvedba digitalnih tehnologij koristila tako podjetjem kot delavcem, tudi z deležem dobička zaradi povečanja produktivnosti. |
| --- | --- |

6.17

| 6.18 | Evropska komisija bi morala v sodelovanju s socialnimi partnerji ukrepati takoj, da bi zagotovila pravičen prehod na avtomatizacijo in digitalizacijo, ki nikogar ne prezre. |
| --- | --- |

6.18

Varnost in varstvo v prometu

| 6.19 | Glede varnosti v prometu je cilj mejnika 14, da se do leta 2050 število smrtnih žrtev pri vseh načinih prevoza v EU približa ničli, pri čemer so glavna skrb smrtne žrtve v cestnem prometu. V strategiji EU za varnost v cestnem prometu iz leta 2018 pa nista obravnavana poklicni cestni promet in zlasti problem utrujenosti voznikov kot „kronična bolezen“ in pomemben dejavnik nesreč. |
| --- | --- |

6.19

| 6.20 | EESO je zelo zaskrbljen zaradi nove pobude Evropske komisije o pravilih za čas vožnje in počitka za voznike avtobusov ter opozarja na poročilo, ki ga bo Komisija predložila Svetu in Parlamentu. Kakršno koli podaljšanje delovnega časa in časa vožnje v tem sektorju bi bilo v nasprotju s cilji Uredbe (ES) št. 561/2006 (5) in bi vodilo k nadaljnjemu poslabšanju cestne varnosti za potnike in druge uporabnike cest ter delovnih pogojev za voznike avtobusov. |
| --- | --- |

6.20

| 6.21 | EESO podpira načrtovane ukrepe za izboljšanje varnosti, zlasti pa dejstvo, da so predvideni ukrepi za obravnavanje kibernetskih groženj. |
| --- | --- |

6.21

7.   Pomen močne javne službe

| 7.1 | EESO ponavlja, da je naloga javne politike, da zagotovi trajnostni sistem mestnega prometa, ki uresničuje podnebne cilje, pa tudi zagotavlja javno zdravje, cestno varnost in varstvo ter pravičen delež mestnih površin. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | V viziji Komisije je pravilno poudarjeno, da je ključno, da je mobilnost razpoložljiva in cenovno dostopna za vse ter da podeželje in oddaljene regije ostanejo povezani. EESO vztraja na razpoložljivosti javnih služb kot hrbtenici trajnostne in cenovno dostopne mobilnosti, ki je podprta v zakonodajnem okviru. To pomeni, da morajo nacionalne vlade, regije in občine s finančno podporo in uvedbo finančnih instrumentov zagotoviti višje in okoljsko in družbeno boljše nadomestilo za obveznosti javne službe. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Da bi preprečili prometno revščino, je bistven dostop do cenovno dosegljivega kakovostnega javnega prevoza kot trajnostne alternative individualnim načinom prevoza. To je zlasti pomembno za podeželska območja, souporaba storitev in storitve po naročilu pa lahko zlasti na teh območjih dopolnijo ponudbo javnega prevoza, pod pogojem da zagotavljajo poštene in kakovostne delovne pogoje. Poleg tega so potrebni večji poudarek na nemotorizirani aktivni mobilnosti, hoji in kolesarjenju ter naložbe v varno in kakovostno infrastrukturo zanje. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Javni prevoz je pomemben za socialno vključenost in kakovostna lokalna delovna mesta. V strategiji je glede tega prevelik poudarek na tehnoloških vidikih digitalizacije, mikromobilnosti in novih storitvah mobilnosti. V novi viziji se ne sme spregledati dejstva, da bi morala biti pametna mobilnost sredstvo, ne pa cilj. |
| --- | --- |

7.4

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Delovni dokument služb Komisije, SWD(2020) 331, oddelek 4.1.1, str. 81 in naslednje.

1

(2)  Ta poziv so evropski socialni partnerji predložili komisarki Adini Valean in komisarju Nicolasu Schmitu.

2

(3)  Sporazum o kolektivnih pogajanjih, ki je bil sklenjen leta 2019 med EUROGATE in nemškim sindikatom za storitvene dejavnosti (ver.di), zajema vse nemške podružnice skupine, vključno s kontejnerskimi terminali, družbo za vzdrževanje in železnico ter drugimi poslovnimi enotami v Nemčiji. Ustanovljena je bila komisija za avtomatizacijo, ki je obveščena o vseh projektih v zvezi s programsko ali strojno opremo v družbi, tudi če ne vplivajo neposredno na delovna mesta. Del sporazuma o kolektivnih pogajanjih z EUROGATE je izključitev prestrukturiranja delovnih mest do leta 2025.

3

(4)  Digital Transformation and Social Dialogue in Urban Public Transport in Europe (Digitalna preobrazba in socialni dialog v mestnem javnem prevozu v Evropi), skupna priporočila evropskih socialnih partnerjev na področju mestnega javnega prevoza (ETF in UITP), podpisana marca 2021.

4

Digital Transformation and Social Dialogue in Urban Public Transport in Europe (Digitalna preobrazba in socialni dialog v mestnem javnem prevozu v Evropi), skupna priporočila evropskih socialnih partnerjev na področju mestnega javnega prevoza (ETF in UITP), podpisana marca 2021.

(5)  UL L 102, 11.4.2006, str. 1.

5

---

PRILOGA

Naslednja amandmaja, ki sta bila med razpravo zavrnjena, sta prejela vsaj četrtino glasov:

Točka 4.14 (povezano s črtanjem točke 1.15)

Točka se črta:

| | Državna pomoč je pomembna za uresničevanje ciljev politike, kot je zagotavljanje okolju prijaznejšega in bolj socialnega prometa. EESO meni, da je nujno treba pregledati smernice o državni pomoči. En element je teritorialni vidik, na primer glede oddaljenih območij. Poleg tega opozarja, da se je že pred časom pozvalo k prilagoditvi smernic o državni pomoči za pomorski promet, da bi zagotovili poštene socialne in gospodarske pogoje v pristaniškem sektorju in zaposlovanje evropskih pomorščakov ter tako družbeno trajnost pomorskega sektorja, pa tudi k ukrepanju prej kot leta 2023. |
| --- | --- |

Državna pomoč je pomembna za uresničevanje ciljev politike, kot je zagotavljanje okolju prijaznejšega in bolj socialnega prometa. EESO meni, da je nujno treba pregledati smernice o državni pomoči. En element je teritorialni vidik, na primer glede oddaljenih območij. Poleg tega opozarja, da se je že pred časom pozvalo k prilagoditvi smernic o državni pomoči za pomorski promet, da bi zagotovili poštene socialne in gospodarske pogoje v pristaniškem sektorju in zaposlovanje evropskih pomorščakov ter tako družbeno trajnost pomorskega sektorja, pa tudi k ukrepanju prej kot leta 2023.

Rezultat glasovanja

| Za: | 77 |
| --- | --- |
| Proti: | 123 |
| Vzdržani: | 27 |

Za:

77

Proti:

123

Vzdržani:

27

Točka 1.15 (povezano s črtanjem točke 4.14)

Točka se črta:

| | Državna pomoč je pomembna za uresničevanje ciljev politike, kot je zagotavljanje okolju prijaznejšega in bolj socialnega prometa. EESO meni, da je nujno treba pregledati smernice o državni pomoči, zlasti smernice o državni pomoči za pomorski promet, da bi zagotovili poštene socialne in gospodarske pogoje v pristaniškem sektorju in zaposlovanje evropskih pomorščakov. |
| --- | --- |

Državna pomoč je pomembna za uresničevanje ciljev politike, kot je zagotavljanje okolju prijaznejšega in bolj socialnega prometa. EESO meni, da je nujno treba pregledati smernice o državni pomoči, zlasti smernice o državni pomoči za pomorski promet, da bi zagotovili poštene socialne in gospodarske pogoje v pristaniškem sektorju in zaposlovanje evropskih pomorščakov.

Rezultat glasovanja

Amandma je bil zavrnjen na podlagi glasovanja o točki 4.14, s katero je bil povezan.

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/170 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/170

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 ter predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpornosti kritičnih subjektov

(COM(2020) 823 final – 2020/0359(COD), COM(2020) 829 final – 2020/0365(COD))

(2021/C 286/28)

| Poročevalec: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Maurizio MENSI

| Zaprosilo | Evropski parlament, 21. 1. 2021 – 11. 2. 2021
  Svet, 26. 1. 2021 – 19. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 14. 4. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 243/0/5 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 21. 1. 2021 – 11. 2. 2021

Svet, 26. 1. 2021 – 19. 2. 2021

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

14. 4. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

243/0/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja prizadevanja Komisije za povečanje odpornosti javnih in zasebnih subjektov na grožnje, ki izhajajo iz incidentov ter kibernetskih in fizičnih napadov, ter se strinja, da je treba na vključujoč način okrepiti industrijo in inovacijske zmogljivosti EU v skladu s strategijo, ki temelji na štirih stebrih: varstvu podatkov, temeljnih pravicah, varnosti in kibernetski varnosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO hkrati poudarja, da bi bilo zaradi pomembnosti in občutljivosti ciljev obeh predlogov bolje, če bi bila kot instrument izbrana uredba namesto direktive. Ni namreč jasno, zakaj Komisija te možnosti ni niti obravnavala. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO ugotavlja, da se nekatere določbe predlaganih direktiv prekrivajo, saj sta predloga tesno povezana in se dopolnjujeta, pri čemer so v enem obravnavani zlasti vidiki kibernetske varnosti, v drugem pa fizična varnost. Zato poziva k proučitvi možnosti, da se zaradi poenostavitve in funkcionalne koncentracije oba predloga združita v eno besedilo. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO se strinja s predlaganim pristopom, da bi presegli razlikovanje med izvajalci bistvenih storitev in ponudniki digitalnih storitev iz izvorne direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov, poudarja pa, da bi bilo mogoče natančneje in jasneje opredeliti subjekte, ki sodijo v področje uporabe in morajo spoštovati direktivo. Zlasti bi bilo treba bolj natančno opredeliti merila za razlikovanje med „bistvenimi“ in „pomembnimi“ subjekti ter zahteve, ki jih morajo izpolnjevati. Tako bi preprečili, da bi neusklajeni pristopi na nacionalni ravni ovirali konkurenco ter prosti pretok blaga in storitev, s čimer bi lahko škodili podjetjem in ogrozili trgovino. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Po mnenju EESO je pomembno, da Komisija glede na pričakovano objektivno kompleksnost sistema, opisanega v predlogih, natančno pojasni področje uporabe obeh regulativnih besedil, zlasti kadar različne določbe urejajo isto zadevo ali isti subjekt. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poudarja, da je jasnost vsake pravne določbe nujen cilj, skupaj s ciljem zmanjšanja upravnega bremena in razdrobljenosti, tako da se poenostavijo postopki, varnostne zahteve in obveznosti glede priglasitve incidentov. Tudi zato bi bilo v korist državljanov in podjetij morda primerno, da se predlagani direktivi združita v eno besedilo ter tako preprečita včasih zapletena razlaga in uporaba. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO priznava ključno vlogo upravnih organov bistvenih in pomembnih subjektov, ki je poudarjena v predlogu direktive. Člani teh organov se morajo redno udeleževati posebnih usposabljanj, da pridobijo dovolj znanja in spretnosti za razumevanje in obvladovanje različnih kibernetskih tveganj ter oceno njihovega učinka. V zvezi s tem je treba poudariti, da bi morale biti v predlogu navedene minimalne vsebine, ki naj jih ta znanja in spretnosti zajemajo, s čimer bi na evropski ravni oblikovali usmeritve o tem, katere spretnosti, pridobljene v okviru izobraževanja, se štejejo za zadostne, in se izognili razlikam v vsebini usposabljanj med državami. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO se strinja, da ima ENISA pomembno vlogo v splošni institucionalni in operativni strukturi za kibernetsko varnost na evropski ravni. V zvezi s tem meni, da bi morala agencija poleg dvoletnega poročila o stanju kibernetske varnosti v Uniji redno objavljati tudi ažurne spletne informacije o incidentih na področju računalniške varnosti in obvestila po sektorjih. To bi bilo dodatno in koristno informativno orodje, s katerim bi lahko subjekti iz direktive VOIS 2 bolje zaščitili svoja podjetja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO se strinja s predlogom, da bi agenciji ENISA zaupali vzpostavitev evropskega registra šibkih točk, in meni, da bi moralo biti obveščanje glede šibkih točk in pomembnejših incidentov obvezno in ne prostovoljno, tako da bi bilo koristno tudi za naročnike v postopkih javnega naročanja na evropski ravni, vključno v zvezi z izdelki in tehnologijami 5G. |
| --- | --- |

1.9

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | 16. decembra 2020 je bila predstavljena nova strategija EU za kibernetsko varnost skupaj z dvema zakonodajnima predlogoma: revidirano Direktivo (EU) 2016/1148 (1) o varnosti omrežij in informacijskih sistemov (VOIS 2) in novo direktivo o odpornosti kritičnih subjektov. Namen strategije, ki je ključni element sporočila Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (2), načrta okrevanja za Evropo in strategije EU za varnostno unijo, je povečati kolektivno odpornost Evrope na kibernetske grožnje in zagotoviti, da bodo lahko vsi državljani in vsa podjetja koristili zanesljive in varne digitalne storitve in orodja. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Obstoječe ukrepe na ravni EU za zaščito kritičnih storitev in kritične infrastrukture pred kibernetskimi in fizičnimi tveganji je treba posodobiti. Tveganja, povezana z računalniško varnostjo, so s krepitvijo digitalizacije in medsebojne povezanosti vse večja. Zato je treba veljavni regulativni okvir pregledati v skladu s strategijo EU za varnostno unijo, da se presežeta razlikovanje med spletnim in nespletnim okoljem ter pristop, ki temelji na strogih razmejitvah. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Predlagani direktivi zajemata široko paleto sektorjev ter obravnavata sedanja in prihodnja, spletna ter nespletna tveganja, ki izvirajo iz kibernetskih in kriminalnih napadov, naravnih nesreč in drugih incidentov, pri čemer se upoštevajo tudi izkušnje, pridobljene v sedanji epidemiji, v kateri se je pokazalo, kako so družbe in gospodarstva, ki so vedno bolj odvisni od digitalnih rešitev, ranljivi in izpostavljeni vedno večjim in hitro spreminjajočim se kibernetskim grožnjam, kar zlasti velja za skupine, ki jim grozi socialna izključenost, kot so invalidi. EU je zato predlagala ukrep za zaščito globalnega in odprtega kibernetskega prostora, ki pa temelji na trdnem jamstvu varnosti, tehnološke suverenosti in vodstva, da se bodo na podlagi večjega sodelovanja razvile operativne zmogljivosti za preprečevanje in odvračanje morebitnih groženj ter odziv nanje, ob upoštevanju pristojnosti držav članic na področju nacionalne varnosti. |
| --- | --- |

2.3

3.   Predlog revizije direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov

| 3.1 | Cilj direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov (Direktiva (EU) 2016/1148), ki je prvi horizontalni regulativni instrument EU na področju kibernetske varnosti, je bil izboljšati odpornost sistemov omrežij in informacijskih sistemov v Uniji proti kibernetskim tveganjem. Ne glede na dobre rezultate so se v direktivi o varnosti omrežij in informacijskih sistemov pokazale nekatere omejitve, pri čemer so se z digitalno preobrazbo družbe, ki jo je okrepila kriza zaradi COVID-19, grožnje razširile in izpostavile šibke točke naših družb, ki so vse bolj medsebojno odvisne zaradi pomembnih in nepričakovanih tveganj. Pojavili so se novi izzivi, ki zahtevajo prilagojene in inovativne odzive. Obsežna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi so razkrila nezadostno raven kibernetske varnosti v evropskih podjetjih, neskladno uporabo pravil v različnih sektorjih v državah in nerazumevanje poglavitnih groženj in izzivov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Predlog VOIS 2 je tesno povezan z drugima dvema pobudama: predlogom uredbe o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor in predlogom direktive o kritičnih subjektih, s katerim se področje uporabe Direktive Sveta (ES) št. 2008/114 (3), ki se uporablja za energijo in prevoz, razširja na nove sektorje, pri čemer je poudarek na primer na zdravstvenem sektorju in subjektih, ki izvajajo dejavnost na področju raziskav in razvoja zdravil. V direktivi o odpornosti kritičnih subjektov, ki se v zvezi z bistvenimi subjekti uporablja za iste sektorje kot VOIS 2 (Priloga I k VOIS 2), je poudarek z zaščite fizičnih sredstev premeščen na odpornost subjektov, ki jih upravljajo, namesto evropske kritične infrastrukture s čezmejno razsežnostjo pa se opredeljuje kritična infrastruktura na nacionalni ravni. Poleg tega je direktiva VOIS 2 skladna z drugimi veljavnimi regulativnimi instrumenti, kot so Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah, splošna uredba o varstvu podatkov in uredba eIDAS o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja, ter jih dopolnjuje. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Namen predlagane direktive VOIS 2 je v skladu s programom ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) zmanjšati regulativno breme pristojnih organov ter stroške izpolnjevanja obveznosti javnih in zasebnih subjektov ter posodobiti referenčni pravni okvir. Poleg tega so okrepljene varnostne zahteve za podjetja, obravnava se vprašanje varnosti dobavnih verig, racionalizirajo se obveznosti poročanja, uvedeni so strožji nadzorni ukrepi za nacionalne organe in poskuša se uskladiti ureditev kazni v državah članicah. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Direktiva VOIS 2 prispeva tudi k izmenjavi informacij in sodelovanju na področju upravljanja kibernetskih kriz na nacionalni in evropski ravni ter odpravlja razlikovanje med izvajalci bistvenih storitev in ponudniki digitalnih storitev, ki je predvideno v direktivi o varnosti omrežij in informacijskih sistemov. Na področje uporabe predloga so vključena srednje velika podjetja iz sektorjev, ki so opredeljeni na podlagi kritičnosti za gospodarstvo in družbo. Ti javni ali zasebni subjekti so razdeljeni na bistvene in pomembne in zanje veljata različni ureditvi nadzora. Državam je sicer prepuščena možnost, da upoštevajo tudi manjše subjekte z višjo stopnjo tveganja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Predvideno je novo omrežje centrov za varnostne operacije na ravni EU, ki jih vodi umetna inteligenca in bodo delovali kot pravi ščit kibernetske varnosti, ki bo lahko znake kibernetskega napada zaznal dovolj zgodaj, da bo možno ukrepati, preden nastane škoda. Pomen umetne inteligence za kibernetsko varnost je poudarjen tudi v poročilu o umetni inteligenci, ki ga je pripravila ameriška komisija za nacionalno varnost na področju umetne inteligence (NSCAI) in je bilo predstavljeno 1. marca 2021. Zato bodo lahko države članice in upravljavci kritične infrastrukture neposredno dostopali do podatkov o grožnjah v okviru evropskega varnostnega omrežja v obliki obveščevalnih podatkov o grožnjah. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Komisija poleg tega obravnava problem varnosti dobavnih verig in odnosov z dobavitelji: države članice lahko v sodelovanju s Komisijo in agencijo ENISA izvedejo usklajene ocene tveganj v zvezi s kritičnimi dobavnimi verigami na podlagi pristopa iz priporočila z dne 26. marca 2019 (4), ki je bil uspešno uporabljen za omrežja 5G. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Predlog vključuje okrepitev in racionalizacijo obveznosti podjetij na področju varnosti in poročanja, tako da uvaja skupni pristop k obvladovanju tveganj z minimalnim seznamom osnovnih varnostnih elementov, ki jih je treba uporabiti. Predvidene so natančnejše določbe o postopku poročanja o incidentih, vsebini poročil in rokih. V zvezi s tem je v predlogu opisan dvostopenjski pristop: podjetja imajo na voljo 24 ur, da predložijo prvi osnutek poročila, v roku enega meseca pa podrobno končno poročilo. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Predvideno je, da države članice določijo nacionalne organe, odgovorne za obvladovanje kriz, s posebnimi načrti in novim omrežjem za operativno sodelovanje, evropsko organizacijsko mrežo za povezovanje v kibernetski krizi (EU-CyCLONe). Okrepljena je vloga skupine za sodelovanje pri opredelitvi strateških odločitev in vzpostavi se register šibkih točk, ugotovljenih v EU, ki ga upravlja agencija ENISA; okrepljena sta tudi izmenjava informacij in sodelovanje med organi držav članic, vključno z operativnim sodelovanjem pri obvladovanju kibernetskih kriz. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Uvedeni so strožji nadzorni ukrepi za nacionalne organe, strožje zahteve za uporabo in cilj, da se uskladi ureditev kazni v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | V zvezi s tem je v predlogu direktive določen seznam upravnih glob v primeru kršitve obveznosti glede obvladovanja tveganj na področju računalniške varnosti in komuniciranja. Predvidene so določbe o odgovornosti fizičnih oseb na predstavniških ali vodstvenih položajih v podjetjih, ki spadajo na področje uporabe direktive. S predlogom se tako izboljšuje način, kako EU preprečuje in obvladuje obsežne incidente in krize računalniške varnosti in se nanje odziva, tako da so predvideni jasna odgovornost, ustrezno načrtovanje in okrepljeno sodelovanje na ravni EU. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Državam članicam je omogočeno, da skupaj nadzirajo izvajanje predpisov EU in si medsebojno pomagajo v primeru čezmejnih težav, vzpostavijo bolj strukturiran dialog z zasebnim sektorjem, usklajujejo razkrivanje šibkih točk programske in strojne opreme, ki se prodaja na notranjem trgu, ter usklajeno ocenijo varnostna tveganja in grožnje, ki so povezane z novimi tehnologijami, kot se je zgodilo v primeru 5G. |
| --- | --- |

3.11

4.   Predlog direktive o odpornosti kritičnih subjektov

| 4.1 | EU je leta 2006 uvedla evropski program za zaščito kritične infrastrukture, leta 2008 pa je sprejela direktivo o evropski kritični infrastrukturi, ki se uporablja v energetskem in prevoznem sektorju. Tako v strategiji EU za varnostno unijo 2020–2025 (5), ki jo je sprejela Evropska komisija, kot v nedavno sprejeti agendi EU za boj proti terorizmu je poudarjen pomen zagotavljanja odpornosti kritične infrastrukture na fizična in digitalna tveganja. Tako ocena izvajanja direktive o evropski kritični infrastrukturi iz leta 2019 kot ocena učinka obravnavanega predloga pa sta pokazali, da veljavni evropski in nacionalni ukrepi izvajalcem ne omogočajo ustreznega spoprijemanja s sedanjimi tveganji. Zato Svet in Evropski parlament pozivata Komisijo, naj pregleda sedanji pristop k zaščiti kritične infrastrukture. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | V strategiji EU za varnostno unijo, ki jo je Komisija sprejela 24. julija 2020, sta bili priznani vse večja medsebojna povezanost in soodvisnost fizične in digitalne infrastrukture in poudarjena je bila potreba po zagotovitvi večje skladnosti in enotnosti med direktivo o evropski kritični infrastrukturi ter direktivo o varnosti omrežij in informacijskih sistemov. V tem smislu predlog direktive o odpornosti kritičnih subjektov, ki ima glede bistvenih subjektov isto objektivno referenčno področje kot VOIS 2, poleg prvotnega področja uporabe Direktive 2008/114/ES, ki je omejeno na energijo in prevoz, vključuje še bančništvo, infrastrukturo finančnega trga, zdravje, pitno vodo, odpadno vodo, digitalno infrastrukturo, javno upravo in vesolje, poleg tega pa določa jasno odgovornost, ustrezno načrtovanje in okrepljeno sodelovanje. V zvezi s tem je treba ustvariti referenčni okvir za vsa tveganja in podpreti države članice pri prizadevanjih za zagotovitev, da bodo kritični subjekti lahko preprečili posledice incidentov, se jim uprli in jih prenesli, ne glede na to, ali tveganja izvirajo iz naravnih nevarnosti, incidentov, terorizma, notranjih groženj ali izrednih javnozdravstvenih razmer, ki smo jim priča sedaj. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vsaka država članica mora sprejeti nacionalno strategijo za zagotavljanje odpornosti kritičnih subjektov, opravljati redne ocene tveganja in na tej podlagi opredeliti kritične subjekte. Kritični subjekti pa morajo opravljati ocene tveganja, sprejemati ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za povečanje odpornosti in nacionalnim organom poročati o incidentih. Subjekti, ki zagotavljajo storitve vsaj tretjini držav članic ali vsaj v tretjini držav članic, bodo pod posebnim nadzorom, ki zajema posebne misije pomoči, ki jih zanje organizira Komisija. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | V predlagani direktivi o odpornosti kritičnih subjektov so predvidene različne oblike pomoči državam članicam in kritičnim subjektom, pregled tveganj na ravni EU, dobre prakse in metodologije, dejavnosti usposabljanja in vaje za preverjanje odpornosti kritičnih subjektov. S sistemom čezmejnega sodelovanja so predvideni tudi ad hoc skupina strokovnjakov, skupina za odpornost kritičnih subjektov ter forum za strateško sodelovanje in izmenjavo informacij med državami članicami. |
| --- | --- |

4.4

5.   Predlagane spremembe obravnavanega zakonodajnega predloga

| 5.1 | EESO pozdravlja prizadevanja Komisije za povečanje odpornosti javnih in zasebnih subjektov na grožnje, ki izhajajo iz kibernetskih in fizičnih napadov. To je zlasti pomembno in relevantno glede na hitro digitalno preobrazbo, ki jo je povzročil pojav COVID-19. Poleg tega se strinja z navedbami iz sporočila Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope, da mora Evropa izkoristiti prednosti digitalne dobe ter na vključujoč način okrepiti svojo industrijo, predvsem mala in srednja podjetja, in inovacijske zmogljivosti v skladu s strategijo, ki temelji na štirih stebrih, in sicer varstvu podatkov, temeljnih pravicah, varnosti in kibernetski varnosti, ki so ključni predpogoji za družbo, osnovano na moči podatkov. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Vendar glede na rezultate ocene učinka in posvetovanja pred predlagano direktivo VOIS 2 ter glede na večkrat poudarjeni cilj, da se prepreči razdrobljenost pravil, sprejetih na nacionalni ravni, kot je navedeno tudi v sporočilu z dne 4. oktobra 2017 o izvajanju direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov (6), EESO poudarja, da ni jasno, zakaj Komisija niti kot možnost namesto direktive ni predlagala sprejetja uredbe. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO ugotavlja, da se nekatere določbe predlaganih direktiv prekrivajo, saj sta predloga tesno povezana in se dopolnjujeta, pri čemer so v enem obravnavani zlasti vidiki kibernetske varnosti, v drugem pa fizična varnost. Hkrati poudarja, da se kritični subjekti iz direktive o odpornosti kritičnih subjektov nanašajo na iste sektorje in se prekrivajo z bistvenimi subjekti iz direktive VOIS 2 (7). Poleg tega za vse kritične subjekte iz direktive o odpornosti kritičnih subjektov veljajo obveznosti glede kibernetske varnosti iz direktive VOIS 2. Predloga tudi vključujeta vrsto klavzul za povezave med njima, in sicer določbe o okrepljenem sodelovanju med organi, izmenjavi informacij o nadzornih dejavnostih, obveščanju organov iz direktive VOIS 2 o opredelitvi kritičnih subjektov v smislu direktive o odpornosti kritičnih subjektov in rednih srečanjih zadevnih skupin za sodelovanje vsaj enkrat letno. Predloga imata tudi isto pravno podlago, in sicer člen 114 PDEU, ki je namenjen delovanju notranjega trga s pomočjo približevanja nacionalnih pravil, kot je Sodišče Evropske unije med drugim razložilo v sodbi v zadevi C-58/08, Vodafone in drugi. EESO zato poziva k proučitvi možnosti, da se oba predloga združita v eno besedilo z namenom poenostavitve in funkcionalne koncentracije. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESO se strinja s predlaganim pristopom, da bi presegli razlikovanje med izvajalci bistvenih storitev in ponudniki digitalnih storitev iz izvorne direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov, poudarja pa, da bi bilo mogoče natančneje in jasneje opredeliti subjekte, ki sodijo v področje uporabe in morajo spoštovati direktivo. Poleg sklicev iz Prilog I in II direktiva VOIS 2 vključuje še vrsto med seboj neusklajenih meril, ki se nanašajo na občutljive kvalitativne in kvantitativne ocene, ki bi se lahko na nacionalni ravni različno uporabljale in ponovno privedle do razdrobljenosti, ki bi jo moral obravnavani regulativni ukrep sicer preprečiti. Dejansko je pomembno preprečiti, da bi neusklajeni pristopi na nacionalni ravni ovirali konkurenco ter prosti pretok blaga in storitev, s čimer bi lahko škodili podjetjem in ogrozili trgovino. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | V VOIS 2 je predvideno, da za kritične izvajalce v sektorjih, ki se v skladu s predlogom štejejo za bistvene, veljajo tudi splošne obveznosti glede povečanja odpornosti s poudarkom na nekibernetskih tveganjih v smislu direktive o odpornosti kritičnih subjektov. V direktivi o odpornosti kritičnih subjektov je izrecno navedeno, da se direktiva ne uporablja za področja, ki so obravnavana v VOIS 2, in določeno, da bi bilo treba glede na to, da je kibernetska varnost zadostno obravnavana v direktivi VOIS 2, zadeve, ki jih zajema direktiva VOIS 2, izključiti z njenega področja uporabe, brez poseganja v posebno ureditev za subjekte v sektorju digitalne infrastrukture. V direktivi o odpornosti kritičnih subjektov je nadalje navedeno, da subjekti v sektorju digitalne infrastrukture v bistvu temeljijo na omrežnih in informacijskih sistemih ter spadajo na področje uporabe direktive VOIS 2, ki obravnava tudi fizično varnost takih sistemov kot del njihovih obveznosti glede obvladovanja tveganj na področju računalniške varnosti in poročanja. Hkrati je v direktivi o odpornosti kritičnih subjektov navedeno, da ni izključeno, da se lahko zanje uporabljajo posebne določbe navedene direktive. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | V tem zapletenem okviru zato EESO meni, da je nujno, da Komisija natančno pojasni področje uporabe obeh regulativnih besedil, zlasti kadar različne določbe urejajo isto zadevo ali isti subjekt. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Jasnost vseh pravnih določb je zlasti v obširnih in razčlenjenih besedilih, kot sta obravnavani besedili, na vsaki ravni nujen cilj, skupaj s ciljem zmanjšanja upravnega bremena in razdrobljenosti, tako da se poenostavijo postopki, varnostne zahteve in obveznosti priglasitve incidentov. Poleg tega je treba preprečiti, da bi porast števila organov, pristojnih za posebne naloge, ogrozil jasno opredelitev njihovih pristojnosti in izničil zastavljene cilje. Tudi zato bi bilo v korist državljanov in podjetij morda primerno, da se predlagani direktivi združita v eno besedilo ter tako preprečita včasih zapletena razlaga in uporaba. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | VOIS 2 se večkrat sklicuje na druge pravne instrumente, kot je Direktiva (EU) 2018/1972 (8) o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah, katere uporabo ureja načelo specialnosti. Nekatere določbe omenjene direktive so bile izrecno razveljavljene (člena 40 in 41), druge pa se morajo uporabljati v skladu z zgoraj navedenim načelom, ne da bi bilo to pojasnjeno. EESO želi, da se v izogib težavam pri razlagi odpravijo vsi dvomi v zvezi s tem. Glede sistema kazni pa se EESO strinja s ciljem Komisije, da se v primeru neskladnosti pri obvladovanju tveganj uskladijo ureditve v okviru boljše izmenjave informacij in sodelovanja na ravni EU. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESO priznava, da imajo v strategiji za kibernetsko varnost in pri obvladovanju tveganj upravni organi bistvenih in pomembnih subjektov ključno vlogo, ki je poudarjena v predlogu direktive, saj morajo odobriti ukrepe za obvladovanje tveganj, nadzirati njihovo izvajanje in odgovarjati za morebitne neskladnosti. V zvezi s tem je predvideno, da se člani teh organov redno udeležujejo posebnih usposabljanj, da pridobijo dovolj znanja in spretnosti za razumevanje in obvladovanje različnih kibernetskih tveganj ter oceno njihovega učinka. Kljub temu je treba poudariti, da bi morale biti v predlogu navedene vsebine, ki naj jih ta znanja in spretnosti zajemajo, s čimer bi na evropski ravni oblikovali usmeritve o tem, katere spretnosti bi bilo treba pridobiti v okviru izobraževanja za izpolnitev zahtev iz predloga, in se izognili razlikam v zahtevah in vsebini usposabljanj med državami. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | EESO se strinja, da ima ENISA pomembno vlogo v splošni institucionalni in operativni strukturi za kibernetsko varnost na evropski ravni. V zvezi s tem meni, da bi morala agencija poleg poročila o stanju kibernetske varnosti v Uniji objavljati tudi ažurne spletne informacije o incidentih na področju računalniške varnosti in obvestila po sektorjih. To bi bilo koristno informativno orodje, s katerim bi lahko subjekti iz direktive VOIS 2 bolje zaščitili svoja podjetja. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | EESO se strinja, da dostop do točnih in pravočasnih informacij o šibkih točkah, ki vplivajo na izdelke in storitve IKT, prispeva k okrepljenemu obvladovanju tveganj za računalniško varnost. V zvezi s tem so viri javno dostopnih informacij o šibkih točkah pomembno orodje za pristojne nacionalne organe, skupine za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti (CSIRT), podjetja in uporabnike. EESO se zato strinja s predlogom, da bi agenciji ENISA zaupali uvedbo evropskega registra šibkih točk, ki mu lahko bistveni in pomembni subjekti ter njihovi dobavitelji sporočajo informacije, tako da se uporabnikom omogoči sprejetje ustreznih blažilnih ukrepov. Poleg tega meni, da bi moralo biti tako obveščanje glede šibkih točk in pomembnejših incidentov obvezno in ne prostovoljno, tako da bi bilo koristno tudi za naročnike v postopkih javnega naročanja na evropski ravni, vključno v zvezi z izdelki in tehnologijami 5G. Tak register bi v tem primeru vseboval koristne elemente za ocenjevanje ponudb, namenjeno preverjanju njihove kakovosti ter zanesljivosti evropskih in neevropskih pogodbenikov z vidika varnosti izdelkov in storitev, ki so predmet javnega naročanja, v skladu z navedbami iz priporočila o kibernetski varnosti omrežij 5G z dne 26. marca 2019. Register bi moral tudi zagotavljati, da se bodo informacije, ki jih vsebuje, dajale na voljo na način, ki preprečuje vse oblike diskriminacije. |
| --- | --- |

5.11

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL L 194, 19.7.2016, str. 1.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  UL L 345, 23.12.2008, str. 75.

3

(4)  UL L 88, 29.3.2019, str. 42.

4

(5)  COM(2020) 605 final.

5

(6)  COM(2017) 476 final.

6

(7)  Priloga 1 (UL L 194, 19.7.2016, str. 1).

7

(8)  UL L 321, 17.12.2018, str. 36.

8

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/176 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/176

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski mediji v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju

(COM(2020) 784 final)

(2021/C 286/29)

| Poročevalka: | Elena-Alexandra CALISTRU |
| --- | --- |

Poročevalka:

Elena-Alexandra CALISTRU

| Zaprosilo | Evropska komisija, 24. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 PDEU |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 14. 4. 2021 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 241/1/3 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 24. 2. 2021

Pravna podlaga

člen 304 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

14. 4. 2021

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

241/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja akcijski načrt in prizadevanja Komisije, da bi na medijskem trgu z več instrumenti ustvarila svobodno, raznoliko in dinamično okolje, ter izraža zadovoljstvo, da je ta trg prepoznan kot bistven za krepitev odprtih, demokratičnih družb in spodbujanje kulturne raznolikosti v Evropi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja priznanje, da je pandemija močno prizadela kulturni in ustvarjalni ekosistem, kamor spadata sektor novičarskih medijev in avdiovizualni sektor, zato je potrebno takojšnje ukrepanje. Gospodarsko okrevanje in konkurenčnost sektorja sta osnovna pogoja za zdrave, neodvisne in pluralne medije, ki so temelj naše demokracije. EESO podpira poudarjanje dejstva, da medijska podjetja hkrati predstavljajo gospodarski sektor in javno dobro, ki je bistveno za zagotavljanje točnih informacij ljudem in omogočanje ustreznega delovanja demokracije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Brez odločne politike in finančne podpore bi bili lahko zaradi kombinacije glavnih trendov in krize zaradi COVID-19 ogroženi odpornost medijskega sektorja Evrope in njegova demokratična vloga. EESO se strinja s pomisleki Komisije, da bi to lahko oslabilo evropsko kulturno raznolikost in pluralnost medijev, ter pozdravlja zavezo Komisije ukrepom, ki naj bi se izvajali v tesnem sodelovanju z državami članicami, Evropskim parlamentom, medijsko industrijo in vsemi deležniki. Kljub temu poudarja, kako zelo pomembno je, da države članice naredijo vse, kar je v njihovi moči, za uresničitev teh ukrepov ter da sodelujejo pri krepitvi medijev in demokracije. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozitivno ocenjuje dejstvo, da ima sporočilo trojni namen: pospešiti okrevanje in preoblikovanje medijske industrije ter povečati njeno odpornost. Sprejeti je treba ukrepe za reševanje strukturnih izzivov, s katerimi se spopadata avdiovizualna industrija in industrija novičarskih medijev, pa tudi za zagotavljanje spodbudnega okolja, v katerem bodo lahko mediji in civilna družba sodelovali v odprti razpravi brez zlonamernega vmešavanja in dezinformacij. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO želi, da bi bil načrt tesneje povezan z družbeno resničnostjo in posebnimi značilnostmi industrije. Pri posegih bi bilo treba upoštevati zlasti dejanska razhajanja na področju medijske in avdiovizualne industrije med posameznimi državami članicami ter razhajanja znotraj držav članic med zmogljivostmi in potrebami lokalnih in nacionalnih medijev. Finančni instrumenti bi morali biti pregledni, dostopni in vključujoči za vse akterje, ki zagotavljajo raznolikost evropske medijske in avdiovizualne industrije. Med drugim bi morali bolj podpirati lokalne medije in medijska zagonska podjetja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poziva, naj bodo socialni partnerji in civilna družba vključeni v izvajanje ukrepov, s katerimi bi opolnomočili državljane, da bi prepoznali svojo vlogo pri spodbujanju vrednot demokracije, krepitvi svobode medijev in nasprotovanju dezinformacijam z medijsko pismenostjo. Da bi bil načrt uspešen, je treba v prizadevanja za priznanje pomena medijev za evropske demokratične vrednote uspešno vključiti vse ustrezne deležnike ter evropske državljane opremiti z znanjem in spretnostmi za prepoznavanje in spremljanje informacij in avdiovizualne kulture, ki te vrednote spodbujajo. Prizadevanja za medijsko pismenost bi lahko podpirali z rednimi poročili, kot so poročila o boju proti dezinformacijskim kampanjam. |
| --- | --- |

1.6

2.   Povzetek sporočila Komisije

| 2.1 | Sporočilo Komisije se osredotoča na sektor novičarskih medijev (vključno s tiskanimi in spletnimi mediji, radiem in avdiovizualnimi storitvami) in na avdiovizualno kulturno industrijo, zlasti kinematografe, televizijo, radio in pretočno predvajanje video vsebin ter videoigre in inovativne oblike, kot so izkušnje virtualne resničnosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komisija v tem sporočilu predstavlja okvirni dokument/akcijski načrt, v katerem določa vrsto pobud, ki naj bi prispevale k okrevanju in preoblikovanju evropskih sektorjev novičarskih medijev in avdiovizualnih sektorjev. Ti sektorji, ki jih je kriza zaradi COVID-19 močno prizadela, so bistveni za demokracijo, kulturno raznolikost in digitalno avtonomijo Evrope. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Obenem so evropski sektorji novičarskih medijev in avdiovizualni sektorji ključni, ker med pandemijo COVID-19 ljudi še naprej obveščajo in zabavajo. Povpraševanje po preverjenih informacijah in novicah se je bistveno povečalo, medtem ko so bili v mesecih omejitve gibanja filmi, serije in videoigre glavni vir kulture. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Sporočilo temelji na treh temah:






  (a) | okrevanje: kaj namerava Komisija storiti, da bi avdiovizualnim in medijskim podjetjem pomagala premostiti sedanje razmere ter zagotovila likvidnost in finančno podporo; |
| --- | --- | --- |

2.4

(a)

okrevanje: kaj namerava Komisija storiti, da bi avdiovizualnim in medijskim podjetjem pomagala premostiti sedanje razmere ter zagotovila likvidnost in finančno podporo;

| (b) | preoblikovanje: obravnava strukturnih vprašanj s pomočjo sektorju pri spopadanju z dvojnim prehodom na področju podnebnih sprememb in digitalizacije, v kontekstu močne svetovne konkurence; |
| --- | --- |

(b)

preoblikovanje: obravnava strukturnih vprašanj s pomočjo sektorju pri spopadanju z dvojnim prehodom na področju podnebnih sprememb in digitalizacije, v kontekstu močne svetovne konkurence;

| (c) | omogočanje in opolnomočenje: določitev pogojev, ki bodo omogočili več inovacij v sektorju, hkrati pa zagotovitev resnično enakih konkurenčnih pogojev ter opolnomočenje posameznikov za lažji dostop do vsebine in sprejemanje informiranih odločitev. |
| --- | --- |

(c)

omogočanje in opolnomočenje: določitev pogojev, ki bodo omogočili več inovacij v sektorju, hkrati pa zagotovitev resnično enakih konkurenčnih pogojev ter opolnomočenje posameznikov za lažji dostop do vsebine in sprejemanje informiranih odločitev.

| 2.5 | Akcijski načrt je del širših prizadevanj Komisije, da bi pripravila vrsto pobud, s katerimi bi pripomogla k oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, in ena od pobud, ki so steber odprte, demokratične in trajnostne družbe. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Sporočilo dopolnjuje tudi akcijski načrt za evropsko demokracijo in temelji na okviru, ki je bil vzpostavljen z nedavno revidirano direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah in reformo avtorskih pravic. Razlagati ga je treba tudi kot del pravil, določenih z aktom o digitalnih storitvah in aktom o digitalnih trgih. |
| --- | --- |

2.6

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja celovit pristop k ukrepom, ki so potrebni za zagotavljanje boljšega okolja za novinarje in spodbujanje medijske pismenosti, zato bi bilo treba jasneje povedati, kako to sporočilo dopolnjuje akcijski načrt za evropsko demokracijo, tudi glede dodeljevanja finančne pomoči. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ustrezni dokumenti bi morali biti med seboj natančno in temeljito povezani, tudi z natančnejšim opozarjanjem na ukrepe, ki so predvideni v predlogih Komisije o aktu o digitalnih storitvah, aktu o digitalnih trgih in evropski agendi za potrošnike, saj je v medijskem načrtu poudarjen vpliv digitalne preobrazbe, vključno s povečanjem konkurenčnosti evropskih medijev (1). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO pozdravlja oprijemljivo strukturo in instrumente ter meni, da lahko zagotovijo takojšen odziv na potrebe po okrevanju po krizi z olajšanjem in razširitvijo dostopa do financiranja ter dolgoročnejši odziv ob poudarku na preoblikovanju, ki ga bodo sprožile naložbe v dvojni prehod na področju podnebnih sprememb in digitalizacije. Vseeno je treba zagotoviti spodbudno okolje, da bodo mediji lahko preizkusili nove modele financiranja. Brez sredstev, ki bi omogočila pristop na podlagi poskusov in napak, bo težko spodbuditi inovacije na tem področju. Trenutno ni standardnih modelov, ki bi jih lahko uporabili, samo posamezne zgodbe o uspehu konkretnih medijskih podjetij, ki jim je uspelo, da so postala trajnostna. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Glede sektorja novičarskih medijev EESO ugotavlja, da akcijski načrt zajema ukrepe za obvladovanje izzivov, ki jih je povzročil digitalni trg, na katerem se levji delež oglaševalskih prihodkov steka k svetovnim digitalnim platformam. Predlagani finančni mehanizmi so najbolj raznoliki doslej, vendar obstaja tveganje, da bo uporabljen enak pristop za vse, kar bi lahko povzročilo razhajanja med državami članicami in še večja znotraj njih (tj. med nacionalno in lokalno ravnjo). Upoštevati je treba neenake zmožnosti lokalnih medijev, da dostopajo do kompleksnih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO poudarja, da je treba ukrepati v zvezi s tveganjem razdrobljenosti (2). Glavni ukrepi za avdiovizualni sektor so usmerjeni k soočanju s tem izzivom, ki ni zgolj posledica pritiska spletnih platform, temveč tudi dejstva, da se ta sektor osredotoča skoraj izključno na nacionalno občinstvo. Potrebni so drzni ukrepi, da bi evropskim akterjem po vsej EU omogočili naložbe v vsebine, talente, promocijo, distribucijo, inovacije in tehnologijo. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO je kot skupščina, ki zastopa civilno družbo, večkrat opozoril (3), da digitalna prihodnost Evrope temelji na pristopu, usmerjenem k ljudem, bistvena pa sta tudi kritično mišljenje in medijska pismenost (4). Še enkrat poudarja, da digitalna preobrazba medijev ne bo mogoča, če javnost nanjo ne bo pripravljena, zato so bistveni ukrepi za spodbujanje medijske pismenosti in državljanske vzgoje. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO želi poleg tega opozoriti, da sta vključevanje in dostopnost ključna dejavnika, ki ju je treba upoštevati pri vseh vidikih strategije: od določb glede prejemanja sredstev, tehničnih rešitev za vlaganje zahtevkov za sredstva in medijske podatkovne prostore do platform, ki so potrebne za dostopnost avdiovizualne vsebine in izobraževanja, krepitve odgovornosti in delovanja evropskega medijskega trga. |
| --- | --- |

3.7

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Ukrepi, ki podpirajo okrevanje, vključujejo programe financiranja z neposrednim učinkom na medije, vendar je med njimi le nekaj stabilnih in predvidljivih mehanizmov financiranja, ki bodo dostopni ves čas trajanja akcijskega načrta. Predlagane ukrepe je treba prilagoditi, da se zagotovi ključno financiranje prednostnih nalog, ki presega sredstva, ki so na voljo začasno ali odvisna od proste presoje držav članic. Na primer, program Ustvarjalna Evropa, ki bo dostopen skozi celotno obdobje večletnega finančnega okvira, bo prvič vključeval ukrepe, osredotočene na svobodo in pluralnost medijev, novinarstvo in medijsko pismenost. Drugi predlagani viri financiranja pa so začasni (na primer SURE) ali pa se lahko države članice odločijo, da jih ne bodo uporabile (strukturni skladi). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | V ukrepu 1 je predlagan lažji dostop do podpore EU z interaktivnim orodjem, ki bo zagotavljalo usmeritve o tem, kako zaprositi za ustrezno podporo EU v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 ter prek nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. To je odlična zamisel, ki bo olajšala iskanje informacij in optimizirala postopke financiranja medijev, vendar jo mora spremljati mehanizem, ki bo državam članicam omogočil pošiljanje informacij v realnem času, tako da bodo potrebne informacije na portalu na voljo, ko bodo aktualne. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V okviru ukrepa 2 je obravnavana pobuda MEDIA INVEST, namenjena spodbujanju naložb v avdiovizualno industrijo. To je namenska platforma za kapitalske naložbe, namenjena spodbujanju evropskih avdiovizualnih produkcij in strategij za distribucijo. EESO meni, da se bodo morale naložbe bistveno povečati in da je treba obenem več pozornosti nameniti inovacijam, če je namen tudi povečati konkurenčnost evropskih avdiovizualnih podjetij na vse bolj agresivnem svetovnem trgu. V okoliščinah krize zaradi COVID-19 EESO poleg tega priporoča ustanovitev evropskega zavarovalnega sklada za avdiovizualno produkcijo. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | V ukrepu 3 je obravnavana pobuda NEWS, katere namen je združitev ukrepov in podpore za sektor novičarskih medijev. Pomemben je tudi širok nabor orodij. Upoštevati pa je treba, da bi morali biti ti podporni mehanizmi usmerjeni k posebnim značilnostim te industrije, tako da bi zagotovili priložnosti za medijska zagonska podjetja (ne glede na njihovo pravno strukturo) in samozaposlene novinarje. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Več podpore je treba nameniti lokalnim medijem in medijskim zagonskim podjetjem, ki nimajo zmogljivosti, da bi zaprosili za tovrstno financiranje. Na voljo je treba dati orodja, do katerih lahko mali neodvisni mediji, ki se najbolj spopadajo s pomanjkanjem finančnih sredstev, zlahka dostopajo. Usmerjanje financiranja prek strokovnih združenj bi lahko malim medijem pomagalo pri dostopu do potrebne podpore. V nekaterih državah članicah je medijski trg, zlasti lokalni, šibek in ranljiv, zato ga vlagatelji morda ne bodo videli kot priložnost. Poiskati je torej treba rešitve, ki bodo lokalnim medijskim podjetjem omogočale diverzifikacijo prihodkov in okrepitev položaja na trgu, ne da bi postala odvisna od zunanjih vlagateljev, ki bi lahko zanemarili potencialno dobičkonosnost naložb na teh trgih z nizko vrednostjo. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Mehanizme finančne podpore morajo spremljati ukrepi, določeni v akcijskem načrtu za evropsko demokracijo, tako da bodo skladni pri spodbujanju vrednot demokracije ter bodo krepili svobodo medijev in preprečevali dezinformacije. Z istim namenom EESO sicer pozdravlja raznolikost in inovacije v zvezi s finančnimi instrumenti, vendar poudarja, da je treba zagotoviti preglednost javnih in zasebnih naložb, skladov, fundacij in morebitnih drugih lastniških struktur medijev, ter preprečiti, da bi prispevali k pojavu hiperkoncentracije ali vsebovali posebne politične ali ideološke zahteve. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | V okviru ukrepa 4 so predstavljeni ukrepi za preoblikovanje industrije, s katerimi naj bi se sprostile inovacije prek evropskega medijskega podatkovnega prostora in spodbudili novi poslovni modeli. EESO se, tako kot v drugih mnenjih (5), strinja, da je treba vzpostaviti pravi evropski enotni trg za podatke, evropski podatkovni prostor, ki bo temeljil na evropskih pravilih in vrednotah, tudi v medijski industriji. Ukrepi morajo omogočati, da se pri krepitvi zmogljivosti industrije preide na medijski model, ki vse bolj temelji na podatkih, saj znotraj industrije glede tega obstajajo velike razlike. EESO kljub temu izraža zaskrbljenost glede potrebnih pravic uporabnikov, ki zagotavljajo podatke za evropski trg, hkrati pa opozarja, da morajo uporabniki prejeti pošteno nadomestilo za uporabo njihovih podatkov, kot so že navedle različne evropske organizacije potrošnikov. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Preostali ukrepi, predvideni v tem okviru, so skladni s prizadevanji za digitalno in gospodarsko preobrazbo in jih je treba razlagati v širšem okviru ukrepov na teh področjih. Ukrep 5 je namenjen spodbujanju evropske industrijske koalicije za virtualno in razširjeno resničnost, ukrep 6 pa spodbujanju prehoda na podnebno nevtralen avdiovizualni sektor s strukturirano izmenjavo najboljše prakse. EESO opozarja, da je treba vlagati v strokovno usposabljanje (6) in okrepiti sektor, da bi zagotovili prilagoditev znanj in spretnosti tem temeljnim vprašanjem. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Pri ukrepih za omogočanje in opolnomočenje je poudarjena potreba po tem, da bi bili Evropejci v središču digitalnega desetletja. Namen ukrepa 7 je doseči širšo razpoložljivost avdiovizualne vsebine po vsej EU z začetkom dialoga z avdiovizualno industrijo in civilno družbo za dogovor o konkretnih korakih za izboljšanje čezmejnega dostopa do avdiovizualne vsebine in njene razpoložljivosti v EU ter odpravo geografskih omejitev pri dostopu do digitalnih vsebin z geografskim blokiranjem. EESO pozdravlja začetek tega dialoga, v katerem bo treba upoštevati potrebno varstvo avtorskih pravic in finančne omejitve avdiovizualne industrije. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO pozdravlja ukrep 8, katerega namen je spodbujanje talentov v evropskih medijih z usposabljanjem, mentorstvom in podporo inovacijam, vendar želi opozoriti na raznolikost struktur deležnikov v industriji (samozaposleni delavci, nepridobitne organizacije) in potrebo po tem, da se vsem zagotovi možnost dostopa do tega mehanizma. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Ukrep 9 se osredotoča na opolnomočenje posameznikov. Ker je medijska pismenost pomembna za posameznike in demokracijo, bi bilo treba to vprašanje obravnavati prednostno. Zlasti je treba razviti instrumente za boj proti pojavljanju in razširjanju dezinformacij in napačnih informacij, ki zaskrbljujoče naraščata. Bistveno je tudi zagotoviti, da bodo ukrepi, določeni v ustreznih dokumentih in načrtih (7), dosledni, zlasti ker so ti sektorji novi in vključujejo velike količine informacij, države članice pa potrebujejo jasne smernice in skladne postopke. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Z ukrepom 10 se odpira razprava o zagotavljanju delovanja evropskega medijskega trga s krepitvijo okvira za sodelovanje med evropskimi medijskimi regulatorji v okviru skupine evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve (skupina ERGA). EESO pozdravlja, da se vključevanju nosilcev odločanja na ravni držav članic pripisuje velik pomen, zlasti v okviru izvrševanja direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, in spodbuja podoben pristop k vsem ukrepom iz načrta, da bi postali pravi kažipot za ta sektor. |
| --- | --- |

4.12

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE3902&from=SL

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016AE4519&from=SL

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=SL

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE6302&from=SL

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=SL

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017AE1813&from=SL

6

(7)  Med drugim v akcijskem načrtu za evropsko demokracijo, akcijskem načrtu proti dezinformacijam in akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje.

7

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/181 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/181

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti

(COM(2020) 667 final)

(2021/C 286/30)

| Poročevalka: | Maria NIKOLOPOULOU |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | John COMER |

Poročevalka:

Maria NIKOLOPOULOU

Soporočevalec:

John COMER

| Zaprosilo | Evropska komisija, 28. 10. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 15. 4. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 242/1/7 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 28. 10. 2020

Pravna podlaga

člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

15. 4. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

242/1/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira cilj Komisije, da bi bilo naše okolje brez strupov in da bi proizvajali kemikalije tako, da bi bil njihov prispevek k družbi čim večji in učinek na okolje čim manjši. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Potrebna je opredelitev, katere uporabe kemikalij so „bistvene“, in jasno izdelana metodologija, kako bi bile kemikalije „varne in trajnostne že v zasnovi“. EESO poudarja, da je treba „problematične snovi“ opredeliti, oceniti in razvrstiti čim bolj razumljivo, nedvoumno in enostavno, da se bo industrija lahko prilagodila. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO pozdravlja stališče Komisije, da bi morala biti EU vodilna v svetovnem merilu pri proizvodnji in uporabi varnih in trajnostnih kemikalij, in poudarja pomembnost enakih konkurenčnih pogojev v mednarodnih trgovinskih sporazumih za podjetja ter ukrepov za pravičen prehod za vse državljane EU. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Za uspeh strategije je treba vključiti državljane in podjetja in razmišljati inovativno, postopki odločanja pa morajo biti transparentni in vključujoči. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Cilj strategije je, da se splošni pristop k obvladovanju tveganja razširi na potrošniške izdelke z nevarnimi kemikalijami, kot so rakotvorne in mutagene snovi ter endokrini motilci. Da pa bi se industrija lažje prilagodila novim zahtevam, je treba najti ravnovesje med splošnimi ocenami in ocenami tveganja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poziva, naj bo ustrezno in dosledno označevanje obvezno in naj vključuje celotno dobavno verigo, tudi izdelke, ki vsebujejo nanomateriale. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO pozdravlja prizadevanja za krepitev strateške avtonomije EU, zlasti za kemikalije v medicini, in si želi takšna prizadevanja tudi v drugih sektorjih, zato poziva k reviziji industrijske politike EU, da bi se del proizvodnje kemikalij preselil nazaj v države EU. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja, kako pomembno je izboljšati razpoložljivost podatkov o kemikalijah, da bi spodbudili inovacije in zaupanje potrošnikov ter izvedli ustrezne ocene učinka. Nujno potrebujemo dostopne in zanesljive zbirke podatkov rezultatov raziskav, da bi pregledali pravice industrijske lastnine in patentov, ki omejujejo dostop do podatkov, in okrepili načelo „brez podatkov ni trga“. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da je obravnava zmesi kemikalij pomemben napredek pri ocenjevanju tveganja kemikalij. Za zapolnitev vrzeli v znanju in pripravo predloga o ocenjevanju zmesi kemikalij in ravnanju z njimi pa so nujno potrebne dodatne raziskave in nadaljnji razvoj. |
| --- | --- |

1.9

2.   Predlog Komisije

| 2.1 | Ta strategija je priložnost za uskladitev družbene vrednosti kemikalij z zdravjem ljudi in omejitvami našega planeta in odziv na legitimna pričakovanja državljanov EU glede visoke ravni zaščite pred nevarnimi kemikalijami, hkrati pa tudi promocija industrije EU kot vodilne v svetovnem merilu pri proizvodnji in uporabi varnih in trajnostnih kemikalij. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V prizadevanjih za okolje brez strupov, se vzpostavlja nova hierarhija ravnanja s kemikalijami, ki vključuje uporabo varnih in trajnostnih kemikalij, čim manjšo uporabo ali nadomeščanje problematičnih snovi s trajnim učinkom na zdravje in okolje ter postopno opuščanje nebistvene uporabe družbeno najnevarnejših snovi, zlasti v potrošniških izdelkih.

  Slika


  Hierarhija brez strupov – nova hierarhija pri ravnanju s kemikalijami |
| --- | --- |

2.2

Slika

Hierarhija brez strupov – nova hierarhija pri ravnanju s kemikalijami

Image 1

2.3   Strategija se osredotoča na pet glavnih ciljev

| 2.3.1 | Inovativnost za varne in trajnostne kemikalije EU. Predlagani ukrepi med drugim vključujejo pripravo meril EU za kemikalije, ki so varne in trajnostne že v zasnovi, uvedbo pravnih zahtev glede vsebnosti problematičnih snovi v izdelkih na podlagi pobude za trajnostne izdelke in spremembe zakonodaje EU o industrijskih emisijah za spodbujanje uporabe varnejših kemikalij v industriji EU. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Okrepitev pravnega okvira EU za reševanje perečih okoljskih in zdravstvenih težav. Predlagani ukrepi so usmerjeni v zaščito potrošnikov in delavcev, da bi preprečili prisotnost najbolj škodljivih kemikalij v vseh potrošniških izdelkih, kot so materiali, ki so v stiku z živili, igrače, izdelki za nego otrok, kozmetika, detergenti, pohištvo in tkanine. Posebna pozornost bo namenjena kemikalijam, ki lahko povzročijo raka in genske mutacije, vplivajo na reproduktivni ali endokrini sistem ali pa so obstojne in se kopičijo v organizmih. Enak pristop se bo v prihodnosti uporabljal tudi za kemikalije, ki vplivajo na imunski, živčni ali dihalni sistem, ter tiste, ki so strupene za določen organ. Dokler ne bo sprejet splošni pristop k obvladovanju tveganja, bodo snovi z vsemi zgoraj navedenimi tveganji na prednostnem seznamu za omejitev vseh vrst uporabe, in sicer kot skupina snovi, ne kot vsaka snov posebej. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Poenostavitev in uskladitev ukrepov za izboljšanje pravnega okvira. Predlog vključuje uvedbo postopka za usklajevanje ocene nevarnosti/tveganja kemikalij v celotni zakonodaji na področju kemikalij po načelu „ena snov, ena ocena“, okrepitev upravljanja Evropske agencije za kemikalije in vzdržnosti njenega modela financiranja. Poleg tega Komisija v strategiji predlaga ciljno usmerjene spremembe uredbe REACH (uredbe o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij) in uredbe CLP (uredbe o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi) v skladu z načeli boljše priprave zakonodaje, za katere se po potrebi opravijo evalvacije in ocene učinka. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Vzpostavitev celovite zbirke znanja o kemikalijah. Pripravljen bo sistem EU za zgodnje opozarjanje in ukrepanje na področju kemikalij, da bi se politike EU lahko odzivale na nova tveganja, povezana s kemikalijami, takoj ko so ugotovljena v okviru spremljanja in med raziskavami, ter okvir kazalnikov za spremljanje gonil in učinkov kemičnega onesnaževanja ter merjenje učinkovitosti zakonodaje na področju kemikalij. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Dajanje zgleda ustreznega ravnanja s kemikalijami na svetovni ravni. Cilj teh ukrepov bo podpreti krepitev zmogljivosti tretjih držav za ocenjevanje kemikalij in upravljanje z njimi ter preprečiti, da bi se nevarne kemikalije, ki so v EU prepovedane, proizvajale za izvoz. |
| --- | --- |

2.3.5

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | V zadnjih 50 letih so kemikalije postale pomemben del našega načina življenja in pozitivno prispevale k naši kulturi in napredku celotne družbe, za katero je značilna rast prebivalstva. Hkrati pa imajo lahko kemikalije – tako sintetične kot naravne – nevarne lastnosti, ki ogrožajo zdravje ljudi in okolje.
  Kljub temu je človeštvo od njih vse bolj odvisno. Po podatkih Združenih narodov naj bi proizvodnja kemikalij med letoma 1990 in 2030 rasla sedemkrat hitreje od svetovnega prebivalstva. |
| --- | --- |

3.1

Kljub temu je človeštvo od njih vse bolj odvisno. Po podatkih Združenih narodov naj bi proizvodnja kemikalij med letoma 1990 in 2030 rasla sedemkrat hitreje od svetovnega prebivalstva.

| 3.2 | Vsi bi morali pozdraviti hvalevredni cilj, da se doseže okolje brez strupov, in ne glede na to, kako težko bo to doseči, nimamo izgovora, da si ne bi vsaj prizadevali za napredek. EESO pozdravlja namero Komisije, da v zvezi s tem ciljem z vsemi deležniki organizira okroglo mizo na visoki ravni. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Velike količine nevarnih kemikalij še naprej uhajajo v okolje iz mnogih virov, kot so prečiščene ali neprečiščene odpadne vode iz gospodinjstev in industrije, deponij, sežigalnic in proizvodnih procesov, ter se širijo po zraku, tleh in vodi, kjer povzročajo veliko škodo (1). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Podedovali smo številne težave, ki so posledica onesnaženosti s kemikalijami. Polibromirani difenil etri (PBDE) in drugi zaviralci gorenja na primer hitro migrirajo iz izdelkov, ki so jim dodani, npr. iz poliuretanske pene, ter tako onesnažujejo zrak in prah. Čeprav so številni škodljivi PBDE že nekaj časa prepovedani, so zaradi široke uporabe in obstojnosti v okolju še vedno prisotni. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Pri nadomeščanju takšnih nevarnih kemikalij moramo biti prepričani, da smo z nadomestno kemikalijo dosegli precejšnje izboljšanje. Biodizel iz palmovega olja na primer prispeva h krčenju gozdov, kar je za okolje lahko slabše kot uporaba fosilnih goriv. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Regulatorji se morajo tudi zavedati poskusov nadomeščanja nevarnih kemikalij s kemikalijami s podobno nevarnimi lastnostmi, in to omejiti. Per- in polifluorirane alkilne snovi (PFAS) bi bilo treba na primer obravnavati kot skupino, ne posamično. Nove raziskave kažejo, da nekatere alternative klasičnim PFAS niso nič varnejše (2). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO izraža bojazen, da ukrepi dekontaminacije za boljše zdravje ljudi in čistejše okolje morda ne bodo zadostovali, zlasti ko gre za bistvene kemikalije, za katere še ni nestrupenih alternativ ali pa je njihov razvoj dolgotrajen, in kemikalije, ki niso več v rabi, vendar so zelo problematične zaradi svoje obstojnosti v okolju. Glede na to, da so prizadevanja za sprejetje strategij za dekontaminacijo še vedno velika, EESO z zanimanjem pričakuje prihodnji akcijski načrt za ničelno onesnaževanje. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO poziva k ustreznemu in doslednemu označevanju, ki bi bilo v celotni dobavni verigi obvezno in bi se preverjalo za izdelke, ki vsebujejo nanomateriale (igrače, biocidi, oblačila, pesticidi, zdravila, barve, izdelki za nego otrok itd.). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO poleg tega dvomi, da bi bil ta časovni načrt, ki vključuje več vzporednih ukrepov, realen in izvedljiv, glede na to, da je treba industriji omogočiti postopno prilagajanje na prehod brez resnih negativnih družbenih in gospodarskih posledic. Okrepiti je treba tudi zmogljivosti pristojnih organov, saj je to ključno za uspešno izvajanje načrtovanih posodobljenih politik. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | V strategiji manjkajo ali pa niso dovolj pojasnjeni nekateri vidiki, kot so ocenjena energetska bilanca predlaganega kemičnega prehoda ter posledice za delavce ter velika in mala podjetja v Evropi. Za uspešno izvajanje strategije bi bila potrebna finančna sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. |
| --- | --- |

3.10

4.   Posebne ugotovitve

4.1   Inovacije za varne in trajnostne kemikalije EU

| 4.1.1 | Obstaja soglasje o tem, da je prehod na kemikalije, ki so varne in trajnostne že v zasnovi, nujen za družbo in gospodarstvo, da se olajša zeleni in digitalni prehod industrije EU. To bo velik izziv in potrebne raziskave bi bile lahko zelo drage, vendar bodo prinesle nekatere konkurenčne prednosti. Pri tem pa lahko pride do izgube nekaj delovnih mest in do gospodarskih izgub, saj se vsa podjetja morda ne bodo mogla prilagoditi, vsi delavci pa se ne bodo mogli prekvalificirati ali dodatno usposobiti. Za pravičen prehod so zato ključnega pomena finančni ukrepi in spodbude, pri čemer je treba poskrbeti tudi, da bodo delavci obdržali svojo zaposlitev ali imeli na voljo vzdržno drugo rešitev, ter podpreti naložbe in inovativne poslovne modele. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Ukrepi za popolno prilagoditev delavcev, kot so spodbude za prekvalifikacijo in specializacijo, da se prepreči izguba delovnih mest, niso konkretno določeni. Skrb vzbuja tudi vprašanje, kako odločilna bo geografska porazdelitev industrijskih sektorjev za učinek strategije. Upoštevati bi bilo treba industrijo na obrobnih območjih in veliko število malih in srednjih podjetij, dejavnih v sektorju. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Bodoči koncept „varno in trajnostno že v zasnovi“ med deležniki povzroča zaskrbljenost. Zato bi pri opredelitvi tega koncepta ter ustreznih znanj in spretnosti za spodbuditev takšne proizvodnje morali upoštevati merila vseh udeleženih akterjev. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Registracija, evalvacija in avtorizacija kemikalij je zapleten postopek in zahteva posebno znanje, kar je včasih izziv za MSP in običajno vključuje visoke stroške za doseganje skladnosti s predpisi in visoke upravne stroške. Da bi olajšali registracijo in obvladovanje tveganja, zahtevano v uredbah REACH in CLP, bi bilo treba postopek poenostaviti ali pa spodbuditi usposabljanje nestrokovnjakov. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Novi in čistejši industrijski procesi in tehnologije bodo pripomogli k manjšemu okoljskemu odtisu proizvodnje kemikalij, večji pripravljenosti trga ter k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja in krovnega evropskega zelenega dogovora. Takšen prehod bi lahko omogočili s smernicami za ocenjevanje in z izmenjavo primerov dobre prakse glede zasnove in uvajanja čistejših industrijskih procesov in tehnologij. Upoštevati je treba najboljše tehnologije, ki so na voljo. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Komisija želi z uvedbo zahtev ter informacij v zvezi s kemijsko vsebino in varno rabo v okviru pobude za politiko trajnostnih proizvodov kar najbolj zmanjšati prisotnost problematičnih snovi v recikliranih materialih. Pri recikliranih materialih ne bi smela biti dovoljena uporaba nevarnih kemikalij v višjih koncentracijah (3). „Problematične snovi“ je treba opredeliti, oceniti in razvrstiti čim bolj razumljivo, nedvoumno in enostavno, da se bo industrija lahko prilagodila. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Ti ukrepi bodo okrepili zaupanje potrošnikov in proizvajalcev v reciklirane izdelke. Problematično je pomanjkanje ustreznih informacij o kemijski sestavi izdelkov iz recikliranih materialov, omejitve zaradi varstva podatkov pa bi lahko povzročale težave na tem področju. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | V strategiji je napovedano povečanje naložb v inovativne tehnologije. To je velika priložnost za spodbujanje raziskav na področju predelave industrijskih odpadkov, zlasti agroživilskih, kajti pomanjkanje naložb preprečuje izkoriščanje tega velikega potenciala.
  Vendar so pravne zahteve za predelavo agroživilskih odpadkov tako v strategiji „od vil do vilic“ kot v strategiji na področju kemikalij za trajnostnost v veliki meri zanemarjene. Še posebej skrb vzbujajoči so na primer vsebnost ostankov farmacevtskih izdelkov v obdelanem živalskem gnoju, namenjenem za gnojenje, ponovna uporaba prečiščene odpadne vode za namakanje poljščin ter ostanki farmacevtskih izdelkov, pesticidov, herbicidov in insekticidov v optimiziranih živilskih odpadkih, saj se te bioaktivne snovi lahko širijo v okolju in v ekosistemih povzročajo škodljive posledice. Zato jih je treba identificirati, oceniti in regulirati. Prebivalstvo jim je lahko izpostavljeno neposredno ali z zaužitjem živil, saj se zaradi bioakumulacije in biomagnifikacije te snovi lahko kopičijo vzdolž prehranske verige. |
| --- | --- |

4.1.8

Vendar so pravne zahteve za predelavo agroživilskih odpadkov tako v strategiji „od vil do vilic“ kot v strategiji na področju kemikalij za trajnostnost v veliki meri zanemarjene. Še posebej skrb vzbujajoči so na primer vsebnost ostankov farmacevtskih izdelkov v obdelanem živalskem gnoju, namenjenem za gnojenje, ponovna uporaba prečiščene odpadne vode za namakanje poljščin ter ostanki farmacevtskih izdelkov, pesticidov, herbicidov in insekticidov v optimiziranih živilskih odpadkih, saj se te bioaktivne snovi lahko širijo v okolju in v ekosistemih povzročajo škodljive posledice. Zato jih je treba identificirati, oceniti in regulirati. Prebivalstvo jim je lahko izpostavljeno neposredno ali z zaužitjem živil, saj se zaradi bioakumulacije in biomagnifikacije te snovi lahko kopičijo vzdolž prehranske verige.

| 4.1.9 | Snovi, ki veljajo za problematične, povzročajo zmedo med deležniki. Za razumevanje učinka tega ukrepa na trenutne cikle materialov bi bila koristna razlaga, katere zahteve je treba uvesti in kakšen je časovni načrt za njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

4.1.9

| 4.1.10 | Ocenjena energijska bilanca predlaganega prehoda na področju kemikalij vzbuja zaskrbljenost. Glede na to, da so procesi preoblikovanja, potrebni za zelene cikle materialov, večinoma intenzivno endotermni (npr. ločevanje, recikliranje, dekontaminacija, kemijska pretvorba), se pričakuje, da bo povpraševanje po energiji naraslo. Poleg tega je treba zmanjšati ogljični odtis v proizvodnji kemikalij, saj je to običajno energijsko intenziven proces. |
| --- | --- |

4.1.10

| 4.1.11 | Vodik ima kot vir energije in kot kemijski reducent v ciljno izbranih procesih (npr. za nadomestitev ogljika kot reducenta) za to velik potencial. Vendar je za vodikove gorivne celice še vedno potrebna draga in okoljsko obremenjujoča platina. Da bi našli alternative platini, so potrebne temeljne kemijske raziskave. |
| --- | --- |

4.1.11

| 4.1.12 | Komisija načrtuje okrepljeno odpornost dobave in trajnostnost kemikalij za uporabo v aplikacijah, ki so za družbo EU bistvenega pomena, in sicer z zmanjšanjem odvisnosti EU in izboljšanim strateškim predvidevanjem na področju kemikalij. Večja odpornost kemikalij v medicini bo znaten napredek za trg EU in proizvodnjo kemikalij, ki se uporabljajo v zdravstvu, vedeti pa moramo, kako se bodo ti ukrepi uporabljali za druge bistvene kemikalije. |
| --- | --- |

4.1.12

| 4.1.13 | Izdelki iz surovin, uvoženih iz tretjih držav, na primer elementi redke zemlje, pridobljeni z rudarjenjem, ki je tvegano za okolje in zdravje, so postali ključni za več sodobnih tehnologij, od obrambnih sistemov, mobilnih telefonov in televizorjev do sijalk LED in vetrnih turbin. Zato se zastavlja vprašanje, katere strategije bodo pripravljene za zmanjšanje odvisnosti od drugih ključnih snovi, pri katerih so proizvodni procesi odvisni od dobave iz tretjih držav. |
| --- | --- |

4.1.13

| 4.1.14 | EESO se sprašuje tudi, kako se bo pristop „varno in trajnostno že v zasnovi“ uporabljal za dobavitelje iz tretjih držav, ki imajo lastne predpise o kemikalijah. Ker meje teh meril za proizvodnjo kemikalij še niso določene, ni jasno, ali bi se načelo in ukrepi, povezani z ocenjevanjem, uporabljali za vire surovin, ne glede na njihov izvor. Prav tako ni jasno, kako bodo predlagani ukrepi povezani in uravnoteženi z različnimi obstoječimi politikami v tretjih državah, ki so vključene v vrednostne verige EU za kemikalije. |
| --- | --- |

4.1.14

| 4.1.15 | EESO zato predlaga pregled industrijske strategije EU in razmislek o spodbujanju vračanja proizvodnje kemikalij v države EU. S tem ne bi samo okrepili strateške avtonomnosti EU, ampak tudi pripomogli k ustvarjanju novih kakovostnih delovnih mest in k uresničevanju strategije za kemikalije. |
| --- | --- |

4.1.15

4.2   Močnejši pravni okvir EU za odpravo okoljskih in zdravstvenih tveganj

| 4.2.1 | EESO pozdravlja namero Komisije, da razširi splošni pristop k obvladovanju tveganja. Ker pa bo uporaba nekaterih izdelkov omejena, je treba uskladiti splošne in posebne ocene tveganja za vse kemikalije, da se industriji omogoči postopna prilagoditev. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESO pozdravlja tudi skupinsko obravnavo v odgovor na uredbo o PFAS in se strinja, da bi bilo treba strategije za skupinsko obravnavo sprejemati v večjem obsegu, da bi povečali učinkovitost in uspešnost zakonodaje (4). |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | V strategiji bodo predlagani novi razredi in merila nevarnosti v uredbi CLP, da bi v celoti obravnavala strupenost za okolje, obstojnost, mobilnost in kopičenje v organizmih. Pomembno je, da sta evalvacija škodljivih učinkov kemikalij na okolje in razvrščanje kemikalij v različne kategorije glede na nevarnost celovita in transparentna. Podrobno je treba opredeliti tudi merila za razvrstitev, da bi lahko predvideli morebitne težave v zvezi z drugimi izdelki, ki so v razvoju. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Da bi dodali endokrine motilce, obstojne, mobilne in strupene snovi ter zelo obstojne in zelo mobilne snovi med snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost (SVHC), sta potrebni obsežna in transparentna analiza in evalvacija. Poleg tega je potrebna večja skladnost med snovmi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost in so opredeljene v uredbi REACH in drugimi evropskimi zakonodajnimi akti (npr. v okvirni direktivi EU o vodah). |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Strategija se osredotoča predvsem na endokrine motilce in PFAS, kot nevarne snovi pa obravnava tudi nekatere pesticide, biocide, farmacevtske proizvode, težke kovine, plastifikatorje in zaviralce gorenja. Druge problematične kemikalije, kot so nanomateriali, pa so komaj omenjene. Čeprav so vključene v uredbo REACH, na revizijo opredelitve še čakamo, njihova ureditev pa je še vedno nezadostna (npr. ni predpisov o sproščanju nanomaterialov v okolje, ni omejitev za njihovo dajanje na trg, ni transparentnosti in ni še registra EU, ki bi zagotavljal njihovo sledljivost od proizvodnje do potrošnikov). |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Glede na izčrpno dokumentirane dokaze o tveganjih, povezanih z nekaterimi skupinami snovi, bi EU morala uporabo že ugotovljenih endokrinih motilcev, kot so bisfenol in ftalati, pa tudi kemikalij brez hranilne vrednosti v živilih, kot so nanomateriali, ne samo omejiti, temveč tudi prepovedati. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Ukrepe za spodbujanje in olajšanje nadomeščanja snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, in drugih nevarnih sestavin bi lahko izvajali s finančnim mehanizmom (bonus/malus). |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Zmesem se namenja posebna pozornost, kar je pri ocenjevanju tveganja problematičnih kemikalij pomemben napredek. EESO pozdravlja dejstvo, da bodo obravnavane namerne in nenamerne zmesi. Vendar preostale vrzeli v znanju o strupenosti zmesi in izpostavljenosti zmesem ter veliko število kemikalij v uporabi vodijo do predlogov, kot je sistematična uporaba dejavnika ocene zmesi (MAF) za posamezne kemikalije, da bi se obravnavale nenamerne zmesi. Zanesljivost MAF pri oceni kemijskega tveganja vzbuja zaskrbljenost, saj ne gre za specifične dejavnike. EESO se zato močno strinja s prednostnimi nalogami in priporočili o raziskavah in razvoju, izpostavljenimi v poročilu (SWD(2020) 250 (5)), za učinkovito oceno zmesi kemikalij in ravnanje z njimi. |
| --- | --- |

4.2.8

4.3   Poenostavitev in utrditev pravnega okvira

| 4.3.1 | EESO podpira pristop „ena snov – ena ocena“ kot učinkovit način ocenjevanja varnosti kemikalij. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | S tem se bo poenostavil in pospešil postopek odobritve, kar bo koristilo proizvajalcem ter spodbudilo raziskave in razvoj alternativnih nestrupenih snovi. Vendar ne bi smeli zanemariti različnih učinkov iste snovi v različnih okoliščinah in tudi v zmeseh. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Pri približno 30 % opozoril na nevarnih izdelkih na trgu gre za tveganja zaradi kemikalij in samo tretjina registracijske dokumentacije za kemijske snovi, ki jih je industrija registrirala na podlagi uredbe REACH, je docela skladna z zahtevami po informacijah. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | EESO pozdravlja pristop ničelne tolerance do neskladnosti in predlagane ukrepe za okrepljeno izvajanje in izvrševanje zakonodaje na področju kemikalij. Močno se priporoča pravilna uporaba načela „brez podatkov ni trga“, namesto da neregulirani izdelki in kemikalije prihajajo na trg. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Podatke o kemijskih snoveh, odobrenih za trg, bi prijavitelji morali tudi redno posodabljati, saj REACH z nekaterih vidikov ne zadostuje. Po podatkih iz poročila o evalvaciji kemikalij (6) za 64 % ocenjevanih snovi (tj. 126 od 196) niso bile na voljo informacije, ki bi dokazovale varnost kemikalij, ki se tržijo v Evropi. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Skoraj 90 % izdelkov, ki veljajo za nevarne, je uvoženih iz tretjih držav. Svetovna proizvodnja kemikalij bo predvidoma še naprej naraščala. Pričakovati je, da se bodo države EU in OECD osredotočile na razvoj in proizvodnjo tehnološko naprednih kemijskih izdelkov, kot so specialne kemikalije in kemikalije na področju bioloških znanosti. Afriške države, države na Bližnjem vzhodu in azijske države bodo verjetno proizvajale velike količine kemikalij za „široko potrošnjo“. To bo EU povzročalo izjemne težave pri nadzoru na mejah in z vidika gospodarske konkurenčnosti. Potrebni bodo ukrepi, da se v prostotrgovinskih sporazumih zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za podjetja v EU. |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | EESO pozdravlja ukrepe za okrepitev nadzora na mejah EU in sodelovanje s spletnimi platformami za neposredno prodajo. |
| --- | --- |

4.3.7

4.4   Celovita zbirka znanja o kemikalijah

| 4.4.1 | Ker v EU ni celovite zbirke informacij o vseh snoveh, so dobrodošli predlogi učinkovitih ukrepov za izboljšanje razpoložljivosti podatkov o kemikalijah. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Z vidika industrije dvomljivi sistem patentiranja onemogoča razkritje vseh informacij o patentiranih izdelkih, ki so na trgu. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Z znanstvenega vidika omejen obseg brezplačne in prosto dostopne znanosti ovira prosto izmenjavo znanja ter združevanje prizadevanj in naložb. Pravila o varstvu znanstvenih podatkov in pravice industrijske lastnine, ki niso zadovoljivo utemeljene, omejujejo dostop do vseh pomembnih podatkov o kemikalijah, s tem pa tudi inovacije. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Konflikte v zvezi z dostopnostjo podatkov bi bilo treba obravnavati in rešiti z vključitvijo ukrepov za razširitev obsega razpoložljivih podatkov in izboljšanje njihove kakovosti. Lahko bi na primer oblikovali mehanizem, v katerem bi industrijske panoge, ki uvažajo proizvodne nanomateriale, financirale neodvisne raziskave o tveganjih, ki so povezana s temi materiali in ki jih znanost še ne pozna dovolj. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Komisija namerava še naprej podpirati raziskave in (bio)monitoring, da bi razumeli in preprečili tveganja v zvezi s kemikalijami ter spodbudili inovacije na področju ocenjevanja tveganja kemikalij in regulativne znanosti. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | Za spodbujanje inovacij z raziskavami bi bilo treba z udeležbo delavcev in finančno podpreti optimizacijo dobre prakse pri prenosu znanja, tako industrijskega kot znanstvenega, s čimer bi omogočili prost in enostaven dostop do zanesljivih podatkovnih zbirk. Poleg tega bi bilo treba dostop do inovacij omogočiti vsem akterjem, ki jih zadeva kemijska industrija EU. |
| --- | --- |

4.4.6

| 4.4.7 | Ukrepi za spodbujanje inovacij na področju ocenjevanja varnosti in ocenjevanja tveganja kemikalij, ki vodijo v zmanjšanje testiranja na živalih, so dobrodošli, zlasti ob upoštevanju napredka v raziskavah in najnovejših razvitih metod (npr. preizkusi in vitro), ki bodo izboljšale kakovost, učinkovitost in hitrost ocen nevarnosti in tveganja kemikalij. |
| --- | --- |

4.4.7

| 4.4.8 | Ključno je zagotoviti več preglednosti v postopku odločanja. Veliko pomembnih zadev se obravnava za zaprtimi vrati, kar med državljani EU povzroča zmedo glede ukrepov, ki jih EU sprejema za omejevanje njihove izpostavljenosti nevarnim kemikalijam. Poleg tega morajo biti na voljo surovi podatki, na katerih temeljijo evalvacije in odločitve (Evropska agencija za kemikalije in Evropska agencija za varnost hrane) (7). Povečati je treba transparentnost glede odločitev in stališč držav članic v zvezi s kemikalijami na trgu. |
| --- | --- |

4.4.8

4.5   Zgled za ustrezno upravljanje s kemikalijami na svetovni ravni

| 4.5.1 | Glede učinka na svetovni ravni je EESO zadovoljen, da se je Komisija v okviru ukrepov za spodbujanje standardov varnosti in trajnostnosti zunaj EU zavezala ukrepati, da se nevarne kemikalije, ki so v Evropski uniji prepovedane, ne bodo proizvajale za izvoz. Vendar ni jasno, kako se bodo manjkajoči deli zakonodaje, ki jih je še treba razviti in harmonizirati, uporabljali na svetovni ravni. Prepoved proizvodnje izdelkov za izvoz lahko vpliva na industrijo v drugih državah, za katere ne veljajo ambiciozni cilji strategije o kemikalijah. Ni jasno, kako se bodo obravnavali učinki na industrijo zunaj EU, tj. nekdanjih proizvajalcev in izvoznikov določenih izdelkov. |
| --- | --- |

4.5.1

4.6   Čezmerna uporaba kemikalij v zdravstvu

Potrebnih je veliko več raziskav za razvoj politik preprečevanja bolezni s posebnim poudarkom na imunskem sistemu. Cilj mora biti pozitiven odnos do zdravega življenjskega sloga, kar bi ljudem omogočilo, da bi se, kadar je to ustrezno, manj zdravili s kemikalijami. Zdravljenje s kemikalijami bi moralo biti namenjeno le tistim, ki ga nujno potrebujejo, da bi preprečili čezmerno uporabo.

4.7   Kemikalije v kmetijstvu

| 4.7.1 | Zmanjšati je treba negativne okoljske učinke pesticidov, ki se uporabljajo v kmetijstvu, ne da bi se zaradi tega zmanjšala kakovost proizvodnje hrane ali ogrozila prehranska varnost v EU. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Treba je ustrezno financirati obstoječo evropsko zvezo za raziskovanje, ki ima nalogo odkrivati in preizkušati organske alternative sintetičnim kemikalijam v kmetijstvu. Naložbe bi morale biti osredotočene na biološke organske pesticide. Povečati bi bilo treba tudi finančno podporo raziskavam in inovacijam na področju naravnih pospeševalcev rasti in naravnih fitofarmacevtskih sredstev. Rizobakterije na primer izločajo nekatere naravne spojine, ki so bioaktivne same po sebi in se lahko uporabijo za zaščito rastlin pred zunanjimi patogeni. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | Zaželena je mnogo bolj ciljno usmerjena uporaba kemičnih gnojil, kar bi se moralo odraziti v njihovi manjši porabi. Potrebne so dodatne raziskave za razvoj alternativ, da bi se nadaljevala zadostna proizvodnja hrane in da bi kmetje prejemali ustrezne dohodke. |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | Potrebne so dodatne ocene tveganja za okolje in zdravje, da se ugotovi, ali bi se z biotehnologijo in genskim inženirstvom lahko razvile alternative kemičnim gnojilom in pesticidom. |
| --- | --- |

4.7.4

| 4.7.5 | Če ne bo izvedljivih alternativ, bi lahko znatno manjša uporaba pesticidov privedla do zvišanja proizvodnih stroškov in zmanjšanega donosa. Zato je treba obravnavati vprašanja ekonomske obremenitve proizvajalcev in potrošnikov ter uvoza hrane iz tretjih držav. |
| --- | --- |

4.7.5

| 4.7.6 | Nova strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 je zelo ambiciozna, saj za vsaj 30 % evropskih površin predvideva pretvorbo v mrežo aktivno upravljanih in zaščitenih območij. Veliko bi morala prispevati k biotski raznovrstnosti in obnovi narave ter podpreti trajnostno strategijo za kemikalije v kmetijskem sektorju. |
| --- | --- |

4.7.6

| 4.7.7 | V tem smislu so potrebna posebna prizadevanja za boljšo zaščito biotske raznovrstnosti in predvsem boljšo zaščito opraševalcev pred pesticidi. V smernicah Evropske agencije za varnost hrane za ocenjevanje tveganja fitofarmacevtskih sredstev za čebele je, na primer, veliko vrzeli. Vključevati bi morale podatke o kronični toksičnosti, učinkih pesticidov na ličinke in akutni toksičnosti za čebele in druge opraševalce. |
| --- | --- |

4.7.7

| 4.7.8 | Za uspeh strategije za kemikalije je potrebna široka podpora splošne javnosti in dejanska sprememba v našem pristopu do rabe kemikalij, podnebnih sprememb in onesnaževanja okolja. |
| --- | --- |

4.7.8

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Joyce Msuya, namestnica direktorice Programa ZN za okolje.

1

(2)  EU news alert, št. 517, 22. november 2018.

2

(3)  Mnenje EESO o izvajanju okoljske zakonodaje EU na področjih kakovosti zraka, vode in odpadkov (UL C 110, 22.3.2019, str. 33).

3

(4)  Študija Evropske komisije o strategiji za nestrupeno okolje iz sedmega okoljskega akcijskega programa.

4

(5)  Commission Progress report on the assessment and management of combined exposures to multiple chemicals (chemical mixtures) and associated risks (Poročilo Komisije o napredku pri ocenjevanju in upravljanju hkratne izpostavljenosti več kemikalijam (zmesem kemikalij) in s tem povezanih tveganj).

5

Commission Progress report on the assessment and management of combined exposures to multiple chemicals (chemical mixtures) and associated risks

(6)  Evropski urad za okolje, https://eeb.org/chemical-evaluation-report-achievements-challenges-and-recommendations-after-a-decade-of-reach/.

6

(7)  Evropska agencija za kemikalije (ECHA) in Evropska agencija za varnost hrane (EFSA).

7

---

| 16.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/190 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/190

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede oprostitev pri uvozu in nekaterih dobavah v zvezi z ukrepi Unije v javnem interesu

(COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS))

(2021/C 286/31)

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 16. 4. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 27. 4. 2021 |
| Plenarno zasedanje št. | 560 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 220/0/7 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 16. 4. 2021

Pravna podlaga

člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

27. 4. 2021

Plenarno zasedanje št.

560

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

220/0/7

Odbor je pravila obdavčevanja v zvezi s krizo zaradi COVID-19 že podprl v mnenju o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU zaradi nujne potrebe po odložitvi nekaterih rokov za predložitev in izmenjavo podatkov na področju obdavčevanja zaradi pandemije COVID-19 [COM(2020) 197 final – 2020/0081 (CNS)], o predlogu sklepa Sveta o spremembi direktiv (EU) 2017/2455 in (EU) 2019/1995 glede datumov prenosa in začetka uporabe zaradi krize, ki je posledica izbruha COVID-19 [COM(2020) 198 final – 2020/0082 (CNS)] in o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2454 glede datumov začetka uporabe zaradi krize, ki jo je povzročil izbruh COVID-19 [COM(2020) 201 final – 2020/0084 (CNS)] (1), sprejetem 10. junija 2020, in ta sprememba Direktive Sveta 2006/112/ES (2) tudi ne vključuje dodatnih predlogov, h katerim bi moral EESO podati svoje pripombe, zato je na 560. plenarnem zasedanju 27. in 28. aprila (seja z dne 27. aprila 2021) z 220 glasovi za, nobenim glasom proti in 7 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v zgoraj navedenem dokumentu.

V Bruslju, 27. aprila 2021

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 311, 18.9.2020, str. 76.

1

(2)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

2

---