# Den Europæiske Unions C 267/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 267 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang6. juli 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 267

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang6. juli 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 267/01 | Meddelelse fra Kommissionen — Vejledning om innovationsindkøb | 1 |

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 267/01

Meddelelse fra Kommissionen — Vejledning om innovationsindkøb

1

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 6.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 267/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN —

Vejledning om innovationsindkøb

(2021/C 267/01)

| ANSVARSFRASKRIVELSE:



  Formålet med denne meddelelse er at give praktisk vejledning om offentlige indkøb af innovative løsninger. Den er ikke juridisk bindende. I meddelelsen omformuleres i nogle tilfælde bestemmelserne i EU-lovgivningen. Dette har dog ikke til formål at udvide eller begrænse de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i denne lovgivning. For så vidt som meddelelsen kan anses for at fortolke EU-lovgivninen, skal det understreges, at kun EU-Domstolen har kompetence til at give en juridisk bindende fortolkning af EU-lovgivningen.


  Selv om oplysningerne i denne vejledning er blevet nøje kontrolleret, påtager Europa-Kommissionen sig ikke noget ansvar for de konkrete tilfælde, der er nævnt i vejledningen. |
| --- |

ANSVARSFRASKRIVELSE:

Formålet med denne meddelelse er at give praktisk vejledning om offentlige indkøb af innovative løsninger. Den er ikke juridisk bindende. I meddelelsen omformuleres i nogle tilfælde bestemmelserne i EU-lovgivningen. Dette har dog ikke til formål at udvide eller begrænse de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i denne lovgivning. For så vidt som meddelelsen kan anses for at fortolke EU-lovgivninen, skal det understreges, at kun EU-Domstolen har kompetence til at give en juridisk bindende fortolkning af EU-lovgivningen.

Selv om oplysningerne i denne vejledning er blevet nøje kontrolleret, påtager Europa-Kommissionen sig ikke noget ansvar for de konkrete tilfælde, der er nævnt i vejledningen.

INDHOLDSFORTEGNELSE

| RESUMÉ | 5 |
| --- | --- |

| 1. | FÅ MERE AT VIDE OM INNOVATIONSINDKØB | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Hvad er innovationsindkøb? | 6 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hvorfor innovationsindkøb? | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Fremme af den økonomiske genopretning, den grønne og den digitale omstilling og EU's modstandsdygtighed | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Levering af bedre offentlige tjenester til et optimalt budget | 8 |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Afhjælpning af et voksende behov | 8 |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Modernisering af offentlige tjenester | 9 |
| --- | --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Hjælp til lanceringen og udviklingen af nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er | 10 |
| --- | --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | Påvirkning af markederne hen imod innovation | 10 |
| --- | --- | --- |

1.2.6.

| 1.3. | Hvorfor er der brug for vejledning om innovationsindkøb? | 11 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | UDVIKLING AF EN POLITIKRAMME FOR INNOVATIONSINDKØB | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Klart politisk mandat | 11 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Innovation som middel til at nå forskellige politiske mål | 14 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Fastlæggelse af ambitionsniveauet | 15 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Oversættelse af ambitioner til handlinger og forpligtelser | 16 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kapacitetsopbygning | 17 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Uddannelse og assistance | 17 |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Overvejelse af samarbejdsbaseret indkøb | 18 |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

| 2.6. | Overvindelse af risikoaversion ved at skabe incitamenter til innovation | 22 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 3. | TILTRÆKNING AF INNOVATORER | 24 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Åbning af dørene til offentlige udbud for mindre innovatorer | 24 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Dialog med markedet | 24 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Færre administrative byrder | 26 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Tilpasning af udvælgelseskriterier | 26 |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Brug af delkontrakter | 28 |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Brug af standarder, open data, åbne grænseflader og open source-software | 29 |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Udformning af SMV-venlige betalingsordninger | 30 |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

| 3.2. | Udvikling af en økosystemtilgang til innovation | 30 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mobilisering af innovationsformidlere | 31 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | TILTRÆKNING AF INNOVATION | 33 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Innovationsvenlige værktøjer til alle typer procedurer | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Vurdering af behov | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Indledende markedsundersøgelse | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Brug af valgfrie felter i standardformularer | 38 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Tekniske specifikationer | 38 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.4.1. | Deskriptive krav | 38 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.1.

| 4.1.4.2. | Funktionelle krav | 39 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.2.

| 4.1.5. | Varianter | 40 |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Tildelingskriterier | 41 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.6.1. | Pris | 41 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.1.

| 4.1.6.2. | Omkostninger | 41 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.2.

| 4.1.6.3. | Kvalitet | 42 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.3.

| 4.1.7. | Forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder | 43 |
| --- | --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Gennemførelse af en kontrakt | 46 |
| --- | --- | --- |

4.1.8.

| 4.2. | Specifikke innovationsvenlige udbudsprocedurer | 47 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Tilpasning af brugsklar innovation — udbud med forhandling | 47 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.1.1. | Udbud med forhandling | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1.

| 4.2.1.2. | Konkurrencepræget dialog | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.

| 4.2.2. | Projektkonkurrencer | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Skabelse af innovation ved indkøb af forskning og udvikling | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | Indkøb af tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling og tildeling af intellektuelle ejendomsrettigheder | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Prækommercielle udbud | 50 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.2.

| 4.2.3.3. | Indkøb af forsknings- og udviklingsprodukter | 51 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.3.

| 4.2.3.4. | Innovationspartnerskab | 52 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.4.

| 5. | STATSSTØTTE | 56 |
| --- | --- | --- |

5.

| BILAG I: | INTELLEKTUELLE EJENDOMSRETTIGHEDER | 58 |
| --- | --- | --- |

BILAG I:

| Del I — | Generelle aspekter vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder | 58 |
| --- | --- | --- |

Del I —

| Del II — | Type indkøbt leverance og intellektuelle ejendomsrettigheder | 60 |
| --- | --- | --- |

Del II —

| BILAG II: | SKABELONER TIL LEVERANDØRINVITATION | 65 |
| --- | --- | --- |

BILAG II:

| BILAG III: | SKABELON TIL SPØRGESKEMA TIL MØDER MED LEVERANDØRERNE | 67 |
| --- | --- | --- |

BILAG III:

RESUMÉ

Innovationsindkøb kan forbedre EU's økonomiske genopretning efter covid-19-krisen med bedre offentlige investeringer. Det er et vigtigt redskab til at fremme omstillingen af vores økonomi til en grøn og digital økonomi. Denne vejledning, som er vedtaget inden for rammerne af meddelelsen »En ny europæisk dagsorden for forskning og innovation — Europas chance for at forme sin fremtid« og Kommissionens bidrag til EU's stats- og regeringschefers uformelle møde den 16. maj 2018 i Sofia, er opdateret efter vedtagelsen af de europæiske strategier for SMV'er og industrien (1) og genopretnings- og resiliensfaciliteten (2). Den har til formål at støtte offentlige indkøbere, så de kan bidrage bedre til den økonomiske genopretning, den grønne og den digitale omstilling og EU's modstandsdygtighed.

Denne vejledning giver en klar præsentation af de grundlæggende aspekter af innovationsindkøb: Hvorfor er det vigtigt, hvem har interesse deri, og hvordan kan det gennemføres.

Dette dokument afspejler de svar, der blev modtaget under en forudgående offentlig høring. Detaljeringsgraden er bevidst valgt, så vejledningen når ud til den bredest mulige professionelle målgruppe (indkøbere, politikere og leverandører) og skaber interesse hos de parter, der aldrig har tænkt over det eller aldrig har bekymret sig over det. Selv de mest avancerede læsere vil finde nyttige referencer til nylige initiativer og eksempler.

Med direktiverne om offentlige udbud fra 2014 blev rammerne for offentlige udbud tilpasset offentlige indkøberes og økonomiske aktørers behov, som udspringer af den teknologiske udvikling, økonomiske tendenser og øget fokus på bæredygtige offentlige indkøb i samfundet.

Innovationsindkøb giver hidtil uudnyttede muligheder for nystartede virksomheder og udvikling af innovative løsninger som påpeget af Kommissionen i dens nyligt vedtagne SMV-strategi og handlingsplan for intellektuelle ejendomsrettigheder (3).

Udbudsregler omhandler ikke længere kun, »hvordan der skal indkøbes« — de skaber også mulighed for incitamenter med hensyn til, »hvad der skal købes«, uden at fastlægge dem. Målsætningen om at bruge skatteydernes penge fornuftigt vinder indpas og går videre end blot at opfylde offentlige instansers primære behov. Offentligheden ønsker med rette i forbindelse med de enkelte offentlige indkøb ikke blot at vide, om den indkøbte løsning er formelt overensstemmende, men også om den sikrer den bedste merværdi med hensyn til kvalitet, omkostningseffektivitet samt miljømæssige og sociale virkninger, og om den skaber muligheder for leverandørernes marked.

Innovationsindkøb omhandler alle ovennævnte spørgsmål. Det åbner døren for bedre kvalitet og mere effektive løsninger som sikrer miljømæssige og sociale fordele, bedre omkostningseffektivitet og nye forretningsmuligheder for virksomheder. Denne vejledning bør desuden læses i sammenhæng med Kommissionens vejledning fra 2019 om deltagelse af tilbudsgivere og varer fra tredjelande på EU's marked for offentlige indkøb, som også omhandler strategiske udbud og innovationsindkøb (4), og giver offentlige indkøbere praktisk vejledning i, hvordan tredjelandes deltagelse i deres offentlige udbud skal håndteres.

Denne vejledning er derfor opbygget som følger:

| | I kapitel 1 beskrives begrebet innovationsindkøb og dets overordnede dimension og merværdi. |
| --- | --- |

I kapitel 1 beskrives begrebet innovationsindkøb og dets overordnede dimension og merværdi.

| | I kapitel 2 skitseres den politikramme, som er nødvendig for at udnytte innovationsindkøb strategisk. |
| --- | --- |

I kapitel 2 skitseres den politikramme, som er nødvendig for at udnytte innovationsindkøb strategisk.

| | Kapitel 3 illustrerer, hvordan dørene til offentlige udbud åbnes for innovatorer, herunder nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er. |
| --- | --- |

Kapitel 3 illustrerer, hvordan dørene til offentlige udbud åbnes for innovatorer, herunder nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er.

| | Kapitel 4 beskriver, hvordan offentlige udbudsprocedurer kan medvirke til at modernisere offentlige tjenester med innovative løsninger og skabe vækst og arbejdspladser, navnlig med hensyn til forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR). |
| --- | --- |

Kapitel 4 beskriver, hvordan offentlige udbudsprocedurer kan medvirke til at modernisere offentlige tjenester med innovative løsninger og skabe vækst og arbejdspladser, navnlig med hensyn til forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR).

| | I kapitel 5 henvises der til visse kriterier, som innovationsindkøb bør opfylde for at undgå, at der ydes statsstøtte til en leverandør. |
| --- | --- |

I kapitel 5 henvises der til visse kriterier, som innovationsindkøb bør opfylde for at undgå, at der ydes statsstøtte til en leverandør.

| | Bilagene indeholder praktiske oplysninger til købere om intellektuelle ejendomsrettigheder og værktøjer til at hjælpe købere med at afholde møder med leverandører. |
| --- | --- |

Bilagene indeholder praktiske oplysninger til købere om intellektuelle ejendomsrettigheder og værktøjer til at hjælpe købere med at afholde møder med leverandører.

Denne vejledning kan være en inspirationskilde for alle aktører, der er beskæftiget med offentlige udbud:

| — | offentlige indkøbere |
| --- | --- |

—

offentlige indkøbere

| — | endelige brugere af de indkøbte løsninger |
| --- | --- |

—

endelige brugere af de indkøbte løsninger

| — | beslutningstagere og politikere, hvis bidrag er nødvendige for at skabe gunstige betingelser |
| --- | --- |

—

beslutningstagere og politikere, hvis bidrag er nødvendige for at skabe gunstige betingelser

| — | leverandører, som kan lære, hvordan deres innovative løsninger kan blive mere konkurrencedygtige i forbindelse med offentlige indkøb. |
| --- | --- |

—

leverandører, som kan lære, hvordan deres innovative løsninger kan blive mere konkurrencedygtige i forbindelse med offentlige indkøb.

1.   FÅ MERE AT VIDE OM INNOVATIONSINDKØB

1.1.   
  Hvad er innovationsindkøb?

Innovation kan have flere betydninger (5). I denne vejledning benyttes der et bredt perspektiv. »Innovationsindkøb« henviser til ethvert indkøb, som omfatter et af eller begge følgende aspekter:

| — | køb af innovationsprocessen — tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling — med (delvise) resultater |
| --- | --- |

—

køb af innovationsprocessen — tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling — med (delvise) resultater

| — | køb af resultaterne af innovation. |
| --- | --- |

—

køb af resultaterne af innovation.

Den offentlige indkøber beskriver først sit behov, som foranlediger virksomheder og forskere til at udvikle innovative produkter, tjenesteydelser eller processer, som endnu ikke findes på markedet, for at opfylde dette behov.

Dernæst handler den offentlige indkøber som en »tidlig bruger«, som i stedet for at købe standardprodukter køber en vare, en tjenesteydelse eller en proces, der er ny på markedet, og som har væsentligt nye egenskaber (6).

Sådan innovation, som giver forskellige interessenter bedre resultater og øget merværdi, passer i nogle tilfælde ind i det traditionelle system (trinvis innovation), men bringer ofte uorden i det gamle system ved at skabe andre aktører, strømme, værdier (disruptiv innovation) eller endda krav om en mere grundlæggende omstilling, da den afhjælper uopfyldte behov og lægger op til strukturelle og organisatoriske reformer (transformativ innovation). Denne vejledning omhandler fordelene ved de forskellige former for innovation og forklarer, hvordan de anvendes i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer.

1.2.   
  Hvorfor innovationsindkøb?

1.2.1.   Fremme af den økonomiske genopretning, den grønne og den digitale omstilling og EU's modstandsdygtighed

Offentlige investeringer og innovation er to vigtige måder at tackle udfordringerne på i forbindelse med genopretningen, den grønne og den digitale omstilling og oprettelsen af en mere modstandsdygtig økonomi i EU. Den nye genopretnings- og resiliensfacilitet (7) vil fremme offentlige investeringer efter coronaviruskrisen, og en stor del af disse investeringer vil blive kanaliseret gennem offentlige indkøb. EU-benchmarking viser, at Europa kun udnytter halvdelen af innovationsindkøbenes potentiale til at sætte skub i den økonomiske genopretning, og at der er store underinvesteringer, navnlig ved indkøb af digitale løsninger og ved FoU-indkøb, som begge er afgørende for at styrke EU's strategiske autonomi og konkurrenceevne (8). Offentlige indkøbere skal sætte skub i innovationsindkøb og hjælpe virksomhederne med at udvikle innovative løsninger i vigtige industrielle økosystemer, navnlig i tilfælde hvor offentlige indkøbere er nøgleinvestorer. Offentlige indkøbere skal også fremme den europæiske økonomis modstandsdygtighed ved at diversificere forsyningskilderne for vigtige råvarer, såsom lægemiddelbestanddele, som covid-19-pandemien har vist, og ved at fremme udviklingen af nye løsninger.

Offentlige myndigheders innovative indkøb af rumbaserede applikationer i EU på nationalt, regionalt og lokalt plan kan i høj grad bidrage til gennemførelsen af den grønne pagt og digitaliseringen af samspillet mellem virksomheder/borgere og offentlige forvaltninger. Det besidder også et betydeligt potentiale for grænseoverskridende samarbejde. EU's rumprogram omfatter også en lang række anvendelsesområder for rumbaserede data og tjenester, hvor indkøb af innovative løsninger er den mest effektive tilgang til at stimulere digital og grøn omstilling, da markedskræfterne alene ikke kunne levere de ønskede resultater.

| EKSEMPEL


  RUMTJENESTER


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Offentlige myndigheder er en vigtig bruger af rumbaseret teknologi, navnlig på områder som:






  — | Offentlig sikkerhed (beredskabstjenester og katastrofehjælp, eftersøgning og redning, brandbekæmpelse, grænseforvaltning) |
| --- | --- |

EKSEMPEL

RUMTJENESTER

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Offentlige myndigheder er en vigtig bruger af rumbaseret teknologi, navnlig på områder som:

—

Offentlig sikkerhed (beredskabstjenester og katastrofehjælp, eftersøgning og redning, brandbekæmpelse, grænseforvaltning)

| — | Beskyttelse af kritisk infrastruktur |
| --- | --- |

—

Beskyttelse af kritisk infrastruktur

| — | Offentlig transport (forvaltning af offentlig transport, autonom pendultrafik, intelligente byer) |
| --- | --- |

—

Offentlig transport (forvaltning af offentlig transport, autonom pendultrafik, intelligente byer)

| — | Sø- og luftfartsoperationer samt jernbanedrift, der drives eller overvåges af offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

—

Sø- og luftfartsoperationer samt jernbanedrift, der drives eller overvåges af offentlige myndigheder.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Innovationsindkøb kan derfor være et lovende instrument til at fremme brugen af avanceret rumbaseret teknologi og tjenester og give offentlige myndigheder incitament til at engagere innovative virksomheder som de første kunder. I oktober 2019 lancerede Kommissionen H2020-SPACE-EGNSS-2020-pilotprojektet om prækommercielle udbud af EGNSS-applikationer (EGNOS og Galileo) til offentlige myndigheder med det formål at udvikle innovative løsninger ved hjælp af EU's GNSS-teknologi for at tackle spørgsmål af offentlig interesse, hvor der er manglende udbud på markedet (et typisk markedssvigt på grund af opfattelsen af høj teknologi-/markedsrisiko og købermonopol/begrænset efterspørgsel).

Hvad var resultatet?

Det udvalgte BROADGNSS-projekt vil udnytte unikke og avancerede funktioner, der er forbundet med EGNOS- og Galileo-signaler, i downstreamapplikationer forbundet med offentlig sikkerhed for at forbedre de tjenester, som den offentlige sikkerheds- og katastrofehjælpsorganisation PDDR stiller til rådighed for Europas borgere.

Flere oplysninger findes på:

https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/opportunities/topic-details/space-egnss-5-2020

1.2.2.   Levering af bedre offentlige tjenester til et optimalt budget

En innovativ løsning indkøbes sjældent alene på grund af dens innovative karakter. I de fleste tilfælde bliver en innovativ løsning interessant for offentlige indkøbere, når den gør det muligt at opnå de samme eller endda bedre resultater til optimerede omkostninger.

| EKSEMPEL


  INNOVATION LEVERER GRØNNERE OG BILLIGERE ENERGI TIL BORGERE:


  Kraftvarmeværk i Vilnius


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Gasimporten resulterede i høje varmerelaterede omkostninger for borgerne i Vilnius. Desuden havde byens store afhængighed af gasforbruget en negativ indvirkning på miljøet med store CO2-emissioner.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Byen besluttede i 2018 at investere i et innovativt indenlandsk anlæg til produktion af grøn energi for at mindske afhængigheden af gasimport og CO2-fodaftrykket. Hele udbudsprojektet blev afsluttet inden for et år. Kraftvarmeværket består af et affaldsforbrændingsanlæg og to biobrændstofsystemer. Størstedelen af investeringen blev opnået med hjælp fra EU's strukturfonde og et lån fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB).

  Hvad var resultatet?

  Næsten 40 % af borgerne kan nu opfylde deres energibehov med reducerede CO2-emissioner. Når systemet kører med fuld kapacitet medio 2020, anslås det, at priserne for borgerne vil falde med 20 %. CO2-emissioner kan reduceres betydeligt med ca. 436 000 tons om året. Innovationen bidrager til den cirkulære økonomi takket være en gnidningsløs omdannelse af affald til energi.

  Flere oplysninger findes på:


  https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/.

  https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/.

  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania.

  https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf. |
| --- |

EKSEMPEL

INNOVATION LEVERER GRØNNERE OG BILLIGERE ENERGI TIL BORGERE:

Kraftvarmeværk i Vilnius

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Gasimporten resulterede i høje varmerelaterede omkostninger for borgerne i Vilnius. Desuden havde byens store afhængighed af gasforbruget en negativ indvirkning på miljøet med store CO2-emissioner.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Byen besluttede i 2018 at investere i et innovativt indenlandsk anlæg til produktion af grøn energi for at mindske afhængigheden af gasimport og CO2-fodaftrykket. Hele udbudsprojektet blev afsluttet inden for et år. Kraftvarmeværket består af et affaldsforbrændingsanlæg og to biobrændstofsystemer. Størstedelen af investeringen blev opnået med hjælp fra EU's strukturfonde og et lån fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB).

Hvad var resultatet?

Næsten 40 % af borgerne kan nu opfylde deres energibehov med reducerede CO2-emissioner. Når systemet kører med fuld kapacitet medio 2020, anslås det, at priserne for borgerne vil falde med 20 %. CO2-emissioner kan reduceres betydeligt med ca. 436 000 tons om året. Innovationen bidrager til den cirkulære økonomi takket være en gnidningsløs omdannelse af affald til energi.

Flere oplysninger findes på:

https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/.

https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/.

https://ec.europa.eu/regional_policy/en/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania.

https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf.

1.2.3.   Afhjælpning af et voksende behov

I nogle tilfælde er innovationsindkøb nødvendigt for at reagere på uopfyldte behov eller nye forventninger, som ikke dækkes tilstrækkeligt af de eksisterende løsninger på markedet.

| EKSEMPEL


  INNOVATION IMØDEGÅR SOCIALE ÆNDRINGER:


  Motivering af studerende til at lære med teknologi


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Mange børn er i dag mere interesserede i computerspil end i matematik eller fysik. Frafaldet stiger i skoler og på universiteter, mens begejstringen for at lære disse »vanskelige« fag falder. Dette påvirker den næste generation af europæeres chancer for at finde gode beskæftigelsesmuligheder i den stadigt mere videnbaserede økonomi.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Skoler fra Halmstad i Sverige, Viladecans i Spanien, Magdeburg i Tyskland og Konnevesi i Finland besluttede at indkøbe i fællesskab for at imødegå udfordringen. De indgik aftale om forskning og udvikling med syv innovative leverandører og testede og sammenlignede derefter de løsninger, som disse leverandører fandt frem til. Ud af de syv leverandører nåede fire frem til prototypefasen, og to gik videre og udviklede innovative værktøjer, som skolerne tog i brug. De tilbød en mere personligt tilpasset, spillignende oplevelse til børn på folkeskoleniveau, hvor deres adfærdsmønstre blev analyseret løbende ved hjælp af kunstig intelligens.

  Hvad var resultatet?

  Deltagelsen af mere end 600 elever og 45 lærere fra de fire lande viste, at de nye løsninger øger elevernes motivation med 55-75 % og forbedrer læringsresultaterne inden for matematik, teknologi, fysik og kemi, og de øger sandsynligheden for, at de vil starte en karriere inden for disse områder. Løsningerne er i mellemtiden blevet solgt til forskellige skoler. Kuulammen koulu-skolen i Finland bekræftede f.eks., at de innovative løsninger også reducerer lærernes forberedelses- og evalueringstid med 30-40 % og sænker skolernes udgifter til undervisningsmaterialer. (1 licens koster 10 gange mindre end skolebøger til hele skolen). Den virksomhed, der leverede løsningen i Finland, har i mellemtiden også tiltrukket venturekapitalinvesteringer og udvidet sin virksomhed til også at omfatte andre markedssegmenter (til uddannelse af ansatte i virksomheder).

  Flere oplysninger findes på:


  www.imaile.eu


  (Syv samfinansierede projekter under EU's rammeprogram) |
| --- |

EKSEMPEL

INNOVATION IMØDEGÅR SOCIALE ÆNDRINGER:

Motivering af studerende til at lære med teknologi

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Mange børn er i dag mere interesserede i computerspil end i matematik eller fysik. Frafaldet stiger i skoler og på universiteter, mens begejstringen for at lære disse »vanskelige« fag falder. Dette påvirker den næste generation af europæeres chancer for at finde gode beskæftigelsesmuligheder i den stadigt mere videnbaserede økonomi.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Skoler fra Halmstad i Sverige, Viladecans i Spanien, Magdeburg i Tyskland og Konnevesi i Finland besluttede at indkøbe i fællesskab for at imødegå udfordringen. De indgik aftale om forskning og udvikling med syv innovative leverandører og testede og sammenlignede derefter de løsninger, som disse leverandører fandt frem til. Ud af de syv leverandører nåede fire frem til prototypefasen, og to gik videre og udviklede innovative værktøjer, som skolerne tog i brug. De tilbød en mere personligt tilpasset, spillignende oplevelse til børn på folkeskoleniveau, hvor deres adfærdsmønstre blev analyseret løbende ved hjælp af kunstig intelligens.

Hvad var resultatet?

Deltagelsen af mere end 600 elever og 45 lærere fra de fire lande viste, at de nye løsninger øger elevernes motivation med 55-75 % og forbedrer læringsresultaterne inden for matematik, teknologi, fysik og kemi, og de øger sandsynligheden for, at de vil starte en karriere inden for disse områder. Løsningerne er i mellemtiden blevet solgt til forskellige skoler. Kuulammen koulu-skolen i Finland bekræftede f.eks., at de innovative løsninger også reducerer lærernes forberedelses- og evalueringstid med 30-40 % og sænker skolernes udgifter til undervisningsmaterialer. (1 licens koster 10 gange mindre end skolebøger til hele skolen). Den virksomhed, der leverede løsningen i Finland, har i mellemtiden også tiltrukket venturekapitalinvesteringer og udvidet sin virksomhed til også at omfatte andre markedssegmenter (til uddannelse af ansatte i virksomheder).

Flere oplysninger findes på:

www.imaile.eu

(Syv samfinansierede projekter under EU's rammeprogram)

1.2.4.   Modernisering af offentlige tjenester

Innovationsindkøb kan tilpasse den måde, hvorpå offentlige tjenester leveres, til forventningerne hos de stadig mere teknofile, miljøansvarlige og samfundsbevidste borgere og derved forbedre oplevelsen af de offentlige tjenester.

| EKSEMPEL


  INNOVATION MINDSKER OFFENTLIGE MYNDIGHEDERS BRUG AF BILER:


  Det portugisiske sundhedsministeriums fælles platform til forvaltning af køretøjsflåden


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Det portugisiske sundhedsministerium ønskede at optimere ruteplanlægningen, reducere miljøpåvirkningen og de samlede omkostninger til køretøjsflåden, som alle tjenester under ministeriet og institutionerne inden for det portugisiske sundhedsvæsen anvender.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  I stedet for blot at købe nye biler fandt ministeriet på en ny måde at bruge køretøjsflåden på. Det udtænkte en elektronisk platform, hvor alle oplysningerne om brugen af køretøjsflåden ville blive samlet. I 2017 blev den fælles platform til forvaltning af sundhedsministeriets køretøjsflåde (GPFMS) leveret af en ekstern entreprenør, som var blevet udvalgt gennem en offentlig udbudsprocedure, hvori de ønskede resultater var udtrykt som funktionelle krav.

  Hvad var resultatet?

  Platformen vil sætte brugerne i stand til at dele alle de tilgængelige ressourcer (køretøjer og ruter). Dette vil reducere antallet af køretøjer, de dermed forbundne udgifter (f.eks. til forsikring, brændstof, vedligeholdelse osv.) og miljøpåvirkningen. Platformen vil også generere rapporter om brugen af ressourcerne i realtid, så der opstilles indikatorer, der kan tilskynde til effektiv, gennemsigtig og samvittighedsfuld planlægning, forvaltning, brug og kontrol af køretøjsflåden. Det er i overensstemmelse med målene for Kommissionens digitale og grønne omstilling.

  Flere oplysninger findes på:


  http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude |
| --- |

EKSEMPEL

INNOVATION MINDSKER OFFENTLIGE MYNDIGHEDERS BRUG AF BILER:

Det portugisiske sundhedsministeriums fælles platform til forvaltning af køretøjsflåden

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Det portugisiske sundhedsministerium ønskede at optimere ruteplanlægningen, reducere miljøpåvirkningen og de samlede omkostninger til køretøjsflåden, som alle tjenester under ministeriet og institutionerne inden for det portugisiske sundhedsvæsen anvender.

Hvad blev gjort på en anden måde?

I stedet for blot at købe nye biler fandt ministeriet på en ny måde at bruge køretøjsflåden på. Det udtænkte en elektronisk platform, hvor alle oplysningerne om brugen af køretøjsflåden ville blive samlet. I 2017 blev den fælles platform til forvaltning af sundhedsministeriets køretøjsflåde (GPFMS) leveret af en ekstern entreprenør, som var blevet udvalgt gennem en offentlig udbudsprocedure, hvori de ønskede resultater var udtrykt som funktionelle krav.

Hvad var resultatet?

Platformen vil sætte brugerne i stand til at dele alle de tilgængelige ressourcer (køretøjer og ruter). Dette vil reducere antallet af køretøjer, de dermed forbundne udgifter (f.eks. til forsikring, brændstof, vedligeholdelse osv.) og miljøpåvirkningen. Platformen vil også generere rapporter om brugen af ressourcerne i realtid, så der opstilles indikatorer, der kan tilskynde til effektiv, gennemsigtig og samvittighedsfuld planlægning, forvaltning, brug og kontrol af køretøjsflåden. Det er i overensstemmelse med målene for Kommissionens digitale og grønne omstilling.

Flere oplysninger findes på:

http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude

| EKSEMPEL


  INNOVATION GÅR BEKYMRINGER OVER MILJØET I MØDE:


  Beskyttelse af vandforsyningen


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Overskudsvandet fra produktion af mønter i Østrig indeholdt kemikalier, som oversteg de fastsatte grænseværdier.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Østrigs forbundsagentur for offentlige udbud lancerede en offentlig udbudsprocedure i tre faser for at finde en innovativ løsning til det østrigske møntneri (som var ansvarligt for møntproduktionen). Potentielle leverandører blev opfordret til at indgive oplysninger om deres tidligere innovationsresultater. Præcise mål for vandrensning var medtaget i kontraktvilkårene.

  Hvad var resultatet?

  Den valgte vakuumfordampningsmekanisme, som er let at installere, filtrerer en lang række partikler, herunder metal-, foto-, print- og fødevarepartikler samt galvaniske og farmaceutiske partikler, hvilket gør den egnet til forskellige industrier. Det østrigske møntneris behov for ferskvand er desuden blevet reduceret med 97 %, så det sparer 4 mio. liter vand om året.

  Flere oplysninger findes på:


  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf |
| --- |

EKSEMPEL

INNOVATION GÅR BEKYMRINGER OVER MILJØET I MØDE:

Beskyttelse af vandforsyningen

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Overskudsvandet fra produktion af mønter i Østrig indeholdt kemikalier, som oversteg de fastsatte grænseværdier.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Østrigs forbundsagentur for offentlige udbud lancerede en offentlig udbudsprocedure i tre faser for at finde en innovativ løsning til det østrigske møntneri (som var ansvarligt for møntproduktionen). Potentielle leverandører blev opfordret til at indgive oplysninger om deres tidligere innovationsresultater. Præcise mål for vandrensning var medtaget i kontraktvilkårene.

Hvad var resultatet?

Den valgte vakuumfordampningsmekanisme, som er let at installere, filtrerer en lang række partikler, herunder metal-, foto-, print- og fødevarepartikler samt galvaniske og farmaceutiske partikler, hvilket gør den egnet til forskellige industrier. Det østrigske møntneris behov for ferskvand er desuden blevet reduceret med 97 %, så det sparer 4 mio. liter vand om året.

Flere oplysninger findes på:

http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf

1.2.5.   Hjælp til lanceringen og udviklingen af nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er

På EU-plan tegner de offentlige indkøberes købekraft sig for omkring 14 % af BNP (9). I mange dele af Europa er det en betydelig andel af de lokale økonomier. Dette betyder, at offentlige indkøbere kan tilskynde til innovation blandt etablerede markedsaktører, men også tilbyde vigtige muligheder til SMV'er og nye innovative virksomheder, som muligvis har løsninger på uopfyldte behov, men som har problemer med at få dem ud på markedet.

Som en toneangivende kunde kan offentlige indkøbere give innovative virksomheder mulighed for at teste deres nye løsninger under virkelige forhold. Ved at blive deres kunder og dermed øge deres omsætning kan de ordregivende myndigheder desuden motivere andre investorer — både offentlige og private — til at investere i deres aktiviteter. Endelig kan offentlige indkøbere ved at anvende digitale platforme i vid udstrækning give økonomiske aktører — SMV'er, nystartede virksomheder — mulighed for at udvikle eller foreslå innovative løsninger og lette adgangen på tværs af grænserne til markederne for offentlige indkøb (10).

1.2.6   Påvirkning af markederne hen imod innovation

Når et produkt ikke umiddelbart er tilgængeligt på markedet, eller når kun produkter af ringe kvalitet er tilgængelige, kan de offentlige indkøberes købekraft påvirke markedet hen imod innovation.

| EKSEMPEL


  INNOVATION IMØDEGÅR OFFENTLIGHEDENS BEKYMRINGER:


  Sundere patientbehandling på hospitaler


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Den svenske by Örebro ønskede at indkøbe katetre uden skadelige PVC-stoffer. Selv om de ikke var bredt tilgængelige på markedet, besluttede byen alligevel at lancere en indkaldelse af tilbud. På daværende tidspunkt kunne kun én leverandør besvare indkaldelsen.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  På trods af nogle juridiske udfordringer lykkedes det for byen at indkøbe de ønskede katetre.

  Hvad var resultatet?

  Otte år senere tilbød alle leverandører et PVC-frit produkt. |
| --- |

EKSEMPEL

INNOVATION IMØDEGÅR OFFENTLIGHEDENS BEKYMRINGER:

Sundere patientbehandling på hospitaler

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Den svenske by Örebro ønskede at indkøbe katetre uden skadelige PVC-stoffer. Selv om de ikke var bredt tilgængelige på markedet, besluttede byen alligevel at lancere en indkaldelse af tilbud. På daværende tidspunkt kunne kun én leverandør besvare indkaldelsen.

Hvad blev gjort på en anden måde?

På trods af nogle juridiske udfordringer lykkedes det for byen at indkøbe de ønskede katetre.

Hvad var resultatet?

Otte år senere tilbød alle leverandører et PVC-frit produkt.

1.3.   
  Hvorfor er der brug for vejledning om innovationsindkøb?

Offentlige indkøberes vigtigste mål er at sikre det mest stabile og pålidelige indkøbsresultat. De begrænser ofte risiciene ved at:

| i) | benytte etablerede økonomiske aktører med et uplettet omdømme, dokumenterede skattebetalinger og betydelig omsætning |
| --- | --- |

i)

benytte etablerede økonomiske aktører med et uplettet omdømme, dokumenterede skattebetalinger og betydelig omsætning

| ii) | efterspørge standardløsninger, som har vist sig at være pålidelige. |
| --- | --- |

ii)

efterspørge standardløsninger, som har vist sig at være pålidelige.

I denne forbindelse kan det være vanskeligt at argumentere for innovative produkter og tjenesteydelser, der involverer en større risikomargin, selv om beslutningen om at indkøbe innovation indebærer klare fordele for den offentlige indkøber. Disse fordele skal — uanset om de har form af besparelser, løsninger på nye behov eller bedre dækning af eksisterende behov — identificeres klart, beskrives på en detaljeret og gennemsigtig måde, fastsættes som mål og måles objektivt. Juridiske, budgetmæssige og omdømmemæssige risici bør beskrives og afbødes. I denne vejledning gives personerne bag politikkerne for offentlige indkøb den indledende motivation og inspiration til at påtage sig denne udfordring.

Sammen med forskellige partnere har Kommissionen allerede udsendt en række vejledende dokumenter om dette emne, og disse dokumenter er stadig gyldige referencer (11). Med udgangspunkt i tidligere erfaringer og for at imødekomme gentagne opfordringer fra interessenter indeholder denne vejledning uddybende oplysninger af praktisk karakter. Den fokuserer på en række ikkeundersøgte aspekter af de værktøjer, der foreslås i EU-bestemmelserne, og placerer dem i et bredere perspektiv, herunder i forhold til EU's generelle støtte til nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er.

Denne vejledning har derfor til formål at:

| — | opstille argumenter, der kan lægges til grund for valget af innovationsindkøb |
| --- | --- |

—

opstille argumenter, der kan lægges til grund for valget af innovationsindkøb

| — | foreslå politiske tiltag, der tilvejebringer den nødvendige politiske og organisatoriske støtte til innovative projekter |
| --- | --- |

—

foreslå politiske tiltag, der tilvejebringer den nødvendige politiske og organisatoriske støtte til innovative projekter

| — | hjælpe med at navigere omkring usikkerheder gennem en forklaring af EU's retlige ramme for offentlige udbud i forbindelse med indkøb af innovative produkter og virkelige eksempler. |
| --- | --- |

—

hjælpe med at navigere omkring usikkerheder gennem en forklaring af EU's retlige ramme for offentlige udbud i forbindelse med indkøb af innovative produkter og virkelige eksempler.

De eksempler, der nævnes i denne vejledning, viser, at de idéer, der beskrives heri, bør kunne gennemføres i alle medlemsstater, da de centrale regler om offentlige udbud udspringer af de samme direktiver om offentlige udbud.

2.   UDVIKLING AF EN POLITIKRAMME FOR INNOVATIONSINDKØB

Innovationsindkøb er en mulighed for offentlige indkøbere, borgere og virksomheder. En omfattende politikramme, der omfatter en vision, en strategi og passende midler, er nødvendig for at gøre denne mulighed til virkelighed. I det følgende beskrives hovedkomponenterne i en politikramme for innovationsindkøb.

2.1.   
  Klart politisk mandat

En klar politisk vision, som det politiske plan har opstillet for institutionerne og fagfolk, der arbejder med strategisk indkøb, gør en forskel, da den giver dem det nødvendige mandat til at handle. Når den politiske vision er ledsaget af en klar kommunikationskampagne og er understøttet af en langsigtet budgetmæssig forpligtelse, er der større chance for at visionen bliver til virkelighed.

| EKSEMPEL


  SVERIGES NATIONALE INNOVATIONSRÅD

  Sveriges nationale innovationsråd er sammensat af regeringens ministre med innovationsrelaterede porteføljer og eksperter. Det ledes af statsministeren. I dette forum drøftes innovation på det højeste plan, og det hjælper med at konsolidere regeringens tilgang. Det har f.eks. medvirket til at afklare brugen af funktionelle kriterier i offentlige udbud.

  Flere oplysninger findes på:


  http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council |
| --- |

EKSEMPEL

SVERIGES NATIONALE INNOVATIONSRÅD

Sveriges nationale innovationsråd er sammensat af regeringens ministre med innovationsrelaterede porteføljer og eksperter. Det ledes af statsministeren. I dette forum drøftes innovation på det højeste plan, og det hjælper med at konsolidere regeringens tilgang. Det har f.eks. medvirket til at afklare brugen af funktionelle kriterier i offentlige udbud.

Flere oplysninger findes på:

http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council

Innovationsindkøb har et enormt strategisk potentiale, navnlig som støtte for teknologisk udvikling i den offentlige sektor og fra den offentlige sektors side. Industrisektorer, der er afhængige af salg til den offentlige sektor, kan motiveres til at skabe innovation og indføre nye teknologier gennem den offentlige sektors efterspørgsel. Sociale sektorer, som f.eks. sundhed, vandrensning, fjernvarme, veje og jernbaner, er næsten altid udelukkende afhængige af den offentlige efterspørgsel. I disse tilfælde bruges offentlige udbud til klart at give udtryk for denne efterspørgsel og er katalysatorer for det teknologiske fremskridt.

| EKSEMPEL


  INNOVATION HJÆLPER MED AT NÅ MILJØMÅL PÅ KOMMUNALT PLAN:


  Københavns miljømål nås med innovative teknologier


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Efter at have fastsat et ambitiøst mål om at blive CO2-neutral inden 2025 er København nu i gang med at transformere sin energiforvaltning. En afgørende forudsætning for at nå dette mål er en væsentlig reduktion af energiforbruget til gadebelysning. Derfor skal næsten 20 000 gadelamper udskiftes.
  Københavns Kommunes belysningsmål er følgende:






  — | udskifte højtryksnatriumpærer på boligveje, større gader og motorveje med en effektiv specialdesignet LED-lampe |
| --- | --- |

EKSEMPEL

INNOVATION HJÆLPER MED AT NÅ MILJØMÅL PÅ KOMMUNALT PLAN:

Københavns miljømål nås med innovative teknologier

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Efter at have fastsat et ambitiøst mål om at blive CO2-neutral inden 2025 er København nu i gang med at transformere sin energiforvaltning. En afgørende forudsætning for at nå dette mål er en væsentlig reduktion af energiforbruget til gadebelysning. Derfor skal næsten 20 000 gadelamper udskiftes.

Københavns Kommunes belysningsmål er følgende:

—

udskifte højtryksnatriumpærer på boligveje, større gader og motorveje med en effektiv specialdesignet LED-lampe

| — | opnå betydelige energi- og CO2-besparelser, som kan hjælpe kommunen med at blive CO2-neutral inden 2025 |
| --- | --- |

—

opnå betydelige energi- og CO2-besparelser, som kan hjælpe kommunen med at blive CO2-neutral inden 2025

| — | forbedre gadebelysningens kvalitet for at skabe mere sikkerhed og komfort |
| --- | --- |

—

forbedre gadebelysningens kvalitet for at skabe mere sikkerhed og komfort

| — | integrere belysningsstyringen med trafiktæthedsdata med henblik på i fremtiden at tilpasse belysningsniveauet til brugen af vejene |
| --- | --- |

—

integrere belysningsstyringen med trafiktæthedsdata med henblik på i fremtiden at tilpasse belysningsniveauet til brugen af vejene

| — | etablere et centralt forvaltningssystem til effektiv forvaltning og styring af gadebelysning. |
| --- | --- |

—

etablere et centralt forvaltningssystem til effektiv forvaltning og styring af gadebelysning.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Den ordregivende myndighed valgte et udbud med konkurrencepræget dialog. Evalueringskriterierne var tildelt følgende vægte: pris 25 %, udførelse og organisering af opgave 25 %, belysningsløsning 20 % samt energi- og miljømæssige kvaliteter 30 %. Udbudsproceduren varede 16 måneder indtil underskrivelsen af kontrakten.

Hvad var resultatet?

Med overgangen til LED-lamper er energiforbruget blevet reduceret med 57 %, og både CO2-aftrykket og vedligeholdelsesomkostningerne er blevet reduceret (1,6 mio. EUR om året for en investering på 26 mio. EUR).

Flere oplysninger findes på:

http://spice-project.eu

http://spice-project.eu/wp-content/uploads/sites/14/2017/08/Copenhagen_Street_Light.pdf

Det skal imidlertid erkendes, at innovationsindkøb ud over adskillige fordele også medfører risici og omkostninger. De kræver en kulturændring, ikke kun blandt de offentlige indkøbere selv, men i hele økosystemet: blandt de økonomiske aktører, politiske myndigheder, revisorer og endda den akademiske verden. I denne sammenhæng er en klar politikerklæring afgørende for at tage fat om risikoaversion og mulige yderligere omkostninger, der kan opstå ved blokering af innovation.

| EKSEMPEL


  INDDRAGELSE AF FOLKEVALGTE:


  Byen Paris' offentlige udbudsudvalg


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Byen Paris ønskede at styrke sin strategiske tilgang til offentlige udbud, gennemføre udbud mere effektivt og inddrage de folkevalgte byrådsmedlemmer mere aktivt.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  I 2016 etablerede Paris' byråd det offentlige udbudsudvalg (Commission d’anticipation des achats). Det består af ti medlemmer, som repræsenterer alle de politiske grupper i Paris' byråd.
  Udvalget drøfter kommende offentlige udbudsprojekter, og hvordan den strategiske tilgang gennemføres i specifikke udbud. På denne måde kan de folkevalgte repræsentanter få oplysninger, udveksle holdninger og bidrage i en tidlig fase, allerede længe inden udbuddene lanceres.

  Hvad var resultatet?

  Takket være den øgede inddragelse af alle politiske grupper i en tidlig fase har den strategiske tilgang til offentlige udbud vundet større legitimitet. Den er også løbende blevet videreudviklet på baggrund af den dybdegående dialog på udvalgets møder. Specifikke offentlige udbudsprocedurer tager i højere grad hensyn til strategiske overvejelser.
  Denne inklusive tilgang og øgede inddragelse af politikerne har også medført en forkortelse af de offentlige udbudsprocedurers varighed (1-3 måneder kortere end før oprettelsen af udvalget). |
| --- |

EKSEMPEL

INDDRAGELSE AF FOLKEVALGTE:

Byen Paris' offentlige udbudsudvalg

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Byen Paris ønskede at styrke sin strategiske tilgang til offentlige udbud, gennemføre udbud mere effektivt og inddrage de folkevalgte byrådsmedlemmer mere aktivt.

Hvad blev gjort på en anden måde?

I 2016 etablerede Paris' byråd det offentlige udbudsudvalg (Commission d’anticipation des achats). Det består af ti medlemmer, som repræsenterer alle de politiske grupper i Paris' byråd.

Udvalget drøfter kommende offentlige udbudsprojekter, og hvordan den strategiske tilgang gennemføres i specifikke udbud. På denne måde kan de folkevalgte repræsentanter få oplysninger, udveksle holdninger og bidrage i en tidlig fase, allerede længe inden udbuddene lanceres.

Hvad var resultatet?

Takket være den øgede inddragelse af alle politiske grupper i en tidlig fase har den strategiske tilgang til offentlige udbud vundet større legitimitet. Den er også løbende blevet videreudviklet på baggrund af den dybdegående dialog på udvalgets møder. Specifikke offentlige udbudsprocedurer tager i højere grad hensyn til strategiske overvejelser.

Denne inklusive tilgang og øgede inddragelse af politikerne har også medført en forkortelse af de offentlige udbudsprocedurers varighed (1-3 måneder kortere end før oprettelsen af udvalget).

Et stærkt politisk mandat kan effektivt komme til udtryk gennem mål, dvs. ved at definere en procentdel af de offentlige udbud, der skal vedrøre innovationsindkøb. Selv om denne tilgang ikke fungerer i alle tilfælde og har sine begrænsninger, navnlig med hensyn til definition, måling og ansvarlighed, kan den skabe et stærkt institutionelt incitament til at overvinde administrativ inerti og risikoaversion.

| MÅL I RESTEN AF VERDEN OG I EUROPA

  Myndigheder forskellige steder i verden har fastsat mål om, at en bestemt procentdel af deres offentlige indkøbsbudgetter skal anvendes til forskning, udvikling og innovation. USA sigter f.eks. mod at bruge mindst 500 mio. amerikanske dollars (ca. 2,5 % af BNP) på indkøb af forskning og udvikling, mens Sydkorea sigter mod at bruge 5 % af sit offentlige indkøbsbudget på udvikling og 20 % på implementering af innovative løsninger.
  I Europa er der nationale og regionale mål. Typisk er 2-5 % af det offentlige indkøbsbudget afsat til innovation. Nogle lokale myndigheder har fastsat højere mål. Byen Gent har f.eks. afsat 10 % af sit IKT-indkøbsbudget til forskning, udvikling og innovation. I »Scale-up Europe«-manifestet anbefales et minimumsmål på 3 % for prækommercielle udbud og 20 % for offentlige indkøb af innovative løsninger.


  Byen Gents mål:



  https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf


  Nationale/regionale mål i Unionen:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe


  Scale Up Europe-manifestet:


  http://scaleupeuropemanifesto.eu


  ERAC-udtalelsen:


  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf


  Undersøgelsen om benchmarking af nationale politikrammer og udgifter til innovationsindkøb (som giver et overblik over de mål, der anvendes i hele Europa) findes på:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy |
| --- |

MÅL I RESTEN AF VERDEN OG I EUROPA

Myndigheder forskellige steder i verden har fastsat mål om, at en bestemt procentdel af deres offentlige indkøbsbudgetter skal anvendes til forskning, udvikling og innovation. USA sigter f.eks. mod at bruge mindst 500 mio. amerikanske dollars (ca. 2,5 % af BNP) på indkøb af forskning og udvikling, mens Sydkorea sigter mod at bruge 5 % af sit offentlige indkøbsbudget på udvikling og 20 % på implementering af innovative løsninger.

I Europa er der nationale og regionale mål. Typisk er 2-5 % af det offentlige indkøbsbudget afsat til innovation. Nogle lokale myndigheder har fastsat højere mål. Byen Gent har f.eks. afsat 10 % af sit IKT-indkøbsbudget til forskning, udvikling og innovation. I »Scale-up Europe«-manifestet anbefales et minimumsmål på 3 % for prækommercielle udbud og 20 % for offentlige indkøb af innovative løsninger.

Byen Gents mål:

https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf

Nationale/regionale mål i Unionen:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe

Scale Up Europe-manifestet:

http://scaleupeuropemanifesto.eu

ERAC-udtalelsen:

http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf

Undersøgelsen om benchmarking af nationale politikrammer og udgifter til innovationsindkøb (som giver et overblik over de mål, der anvendes i hele Europa) findes på:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy

DE NATIONALE POLITIKRAMMERS INNOVATIONSVENLIGHED — UNDERSØGELSE

Benchmarkingresultaterne viser, hvor langt Europa allerede er nået med hensyn til at indføre nationale politikrammer for innovationsindkøb. Den overordnede ramme for innovationspolitikken i hele Europa kører kun på lige over en fjerdedel af sin potentielle kraft.

På globalt plan kan det konstateres, at indkøb af innovation endnu ikke er en strategisk prioritet i mange lande. Incitamenter og kapacitetsopbygningsstrukturer er heller ikke tilstrækkelige til at støtte offentlige indkøbere ved gennemførelsen af innovationsindkøb.

Det er imidlertid fastslået, at de medlemsstater, der er på forkant med innovation generelt, også har indført en politisk ramme for innovationsindkøb. Derfor kan en styrkelse af investeringerne i udviklingen af en mere strategisk politisk ramme for offentlige innovationsindkøb i Europa bidrage til at øge den europæiske økonomis konkurrenceevne.

Figur 1

Europa-dækkende benchmarking af nationale politikrammer for innovationsindkøb

Image 1

| Kilde: | Undersøgelse om benchmarking af nationale politikrammer og udgifter til innovationsindkøb, der nævnes i tekstboksen ovenfor. |
| --- | --- |

Kilde:

2.2.   
  Innovation som middel til at nå forskellige politiske mål

Innovation er både en vigtig katalysator for bæredygtig vækst, som den offentlige købekraft i høj grad kan understøtte, og et vigtig middel til at sikre, at offentlige tjenester, som regeringen er ansvarlig for, giver mere værdi for pengene.

Den politiske vision skal desuden være klar med hensyn til sammenhæng mellem andre politiske målsætninger og innovationsindkøb, f.eks. styrkelse af økonomiens modstandsdygtighed, reduktion af miljøaftrykket, øget energieffektivitet, afbødning af klimaændringer, bæredygtig sundhedspleje til den aldrende befolkning, fremme af nyetablerede virksomheders og SMV'ers adgang til markedet, reduktion af livscyklusomkostninger, modernisering af leveringen af offentlige tjenester osv.

| EKSEMPEL


  INNOVATION HJÆLPER MED AT GENNEMFØRE MILJØ- OG SUNDHEDSPOLITIKKER:


  En frisk tilgang til køling af et hospital i Polen


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Klimaændringer har gjort hedebølger mere almindelige i Polen. Hospitalet i Sucha Beskidzka var et af de mange polske hospitaler, hvor virkningen af høje indendørstemperaturer på personalets og patienternes velfærd og på det medicinske udstyr i stigende grad gav anledning til bekymring. Sundhedsministeriet reagerede ved at kræve, at alle sundhedsinstitutioner skulle installere solafskærmning i patientstuer, der var udsat for uforholdsmæssigt sollys. Luftkonditionering af patientstuer i sommermånederne belastede imidlertid Sucha Beskidzka-hospitalets budget.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  I stedet for at købe mere af det samme efterspurgte hospitalet tilgængelige løsninger gennem teknisk dialog med markedet. Ved at bruge funktionelle kriterier (temperatursænkning på 2 °C) i stedet for at angive en specifik løsning i et åbent udbud indkøbte hospitalet en sundere og mere bæredygtig løsning: bygningens facade blev forsynet med solpaneler, som giver skygge uden at gøre lokalerne mørkere. Anvendelsen af en livscyklusmodel var afgørende for et indkøbsresultat, der var til gavn for hospitalets patienter, personale og ledelse.

  Hvad var resultatet?

  Indendørstemperaturen på hospitalet faldt med 10 %, selv om udendørstemperaturen samtidig steg med 20 %. Solpanelerne dækker 5 % af hospitalets elforbrug, hvilket kompenserer for den indledende investering. Dette eksempel viser den betydelige rolle, som offentlige indkøb og innovation kan have med hensyn til at imødegå udfordringerne i forbindelse med genopretningen og den grønne omstilling.

  Flere oplysninger findes på:


  http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html


  http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf |
| --- |

EKSEMPEL

INNOVATION HJÆLPER MED AT GENNEMFØRE MILJØ- OG SUNDHEDSPOLITIKKER:

En frisk tilgang til køling af et hospital i Polen

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Klimaændringer har gjort hedebølger mere almindelige i Polen. Hospitalet i Sucha Beskidzka var et af de mange polske hospitaler, hvor virkningen af høje indendørstemperaturer på personalets og patienternes velfærd og på det medicinske udstyr i stigende grad gav anledning til bekymring. Sundhedsministeriet reagerede ved at kræve, at alle sundhedsinstitutioner skulle installere solafskærmning i patientstuer, der var udsat for uforholdsmæssigt sollys. Luftkonditionering af patientstuer i sommermånederne belastede imidlertid Sucha Beskidzka-hospitalets budget.

Hvad blev gjort på en anden måde?

I stedet for at købe mere af det samme efterspurgte hospitalet tilgængelige løsninger gennem teknisk dialog med markedet. Ved at bruge funktionelle kriterier (temperatursænkning på 2 °C) i stedet for at angive en specifik løsning i et åbent udbud indkøbte hospitalet en sundere og mere bæredygtig løsning: bygningens facade blev forsynet med solpaneler, som giver skygge uden at gøre lokalerne mørkere. Anvendelsen af en livscyklusmodel var afgørende for et indkøbsresultat, der var til gavn for hospitalets patienter, personale og ledelse.

Hvad var resultatet?

Indendørstemperaturen på hospitalet faldt med 10 %, selv om udendørstemperaturen samtidig steg med 20 %. Solpanelerne dækker 5 % af hospitalets elforbrug, hvilket kompenserer for den indledende investering. Dette eksempel viser den betydelige rolle, som offentlige indkøb og innovation kan have med hensyn til at imødegå udfordringerne i forbindelse med genopretningen og den grønne omstilling.

Flere oplysninger findes på:

http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html

http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf

2.3.   
  Fastlæggelse af ambitionsniveauet

»Start i det små, og opskalér hurtigt« er mottoet for innovationsindkøb. Det kan være udfordrende og introduceres måske bedst som en trinvis læringsproces. De mange ændringer — fra kulturelle til proceduremæssige — der kræves i forbindelse med innovationsindkøb, skal derfor ikke nødvendigvis gennemføres på én gang. Opbygning af et vellykket projekt, der omfatter innovation, kan endda ske fra bunden ved først at fokusere på simple og praktiske problemer.

Udgangspunktet kunne være at udpege forskellige temaer (f.eks. miljø- og klimaændringer, sundhed osv.) at fokusere på, som kunne have gavn af en innovativ tilgang. Fokus kan være at begynde med de sektorer og projekter, hvor innovation lettest kan implementeres, og hvor den kan gøre den største forskel. At begynde i det små vil skabe troværdighed og tillid og i sidste ende være en magnet for større projekter.

EU-bestemmelserne giver de offentlige indkøbere et sæt værktøjer, der passer til de forskellige mulige ambitionsniveauer. Disse præsenteres i kapitel 4.

| EKSEMPEL


  LØSNINGER TIL ALLE AMBITIONSNIVEAUER:


  Den svenske udbudsmyndigheds model for miljøkriterier


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  I Sverige godkendes innovationsindkøb som en strategisk prioritet i de nationale politikker for miljø, energi og transport. Den praktiske gennemførelse af disse politiske ambitioner kræver imidlertid særlig vejledning, modelkriterier og dokumentskabeloner. Men den samme størrelse passer ikke altid alle.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Den svenske udbudsmyndighed har organiseret innovationsrelaterede miljøkriterier for offentlige udbudsprocedurer i tre niveauer: grundlæggende, avanceret og spydspids (hydrogenbiler er f.eks. aktuelt klassificeret som en spydspidsløsning). Kriterierne og niveauerne aftales på en række møder mellem alle de relevante interessenter: offentlige indkøbere fra lokalt, regionalt og nationalt plan, producenter, bilforhandlere, taxa- og kurerselskaber osv. De ajourføres regelmæssigt i overensstemmelse med den teknologiske udvikling inden for hvert område. Når der er enighed om et kriterium, udvikler myndigheden en tilsvarende retsgyldig juridisk tekst, som hver offentlig indkøber kan kopiere og indsætte i udbudsspecifikationerne vedrørende et udbud. Kriterierne er frivillige og kan anvendes gratis.

  Hvad var resultatet?

  Denne tilgang har medvirket til at implementere og sprede innovative løsninger på markederne inden for energiintensive sektorer, f.eks. hårde hvidevarer, offentlig transport og opvarmning, og har hjulpet med at reducere Sveriges afhængighed af kernekraft med 15 %.

  Flere oplysninger findes på:


  https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria


  Et specifikt casestudie findes på:


  http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf |
| --- |

EKSEMPEL

LØSNINGER TIL ALLE AMBITIONSNIVEAUER:

Den svenske udbudsmyndigheds model for miljøkriterier

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

I Sverige godkendes innovationsindkøb som en strategisk prioritet i de nationale politikker for miljø, energi og transport. Den praktiske gennemførelse af disse politiske ambitioner kræver imidlertid særlig vejledning, modelkriterier og dokumentskabeloner. Men den samme størrelse passer ikke altid alle.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Den svenske udbudsmyndighed har organiseret innovationsrelaterede miljøkriterier for offentlige udbudsprocedurer i tre niveauer: grundlæggende, avanceret og spydspids (hydrogenbiler er f.eks. aktuelt klassificeret som en spydspidsløsning). Kriterierne og niveauerne aftales på en række møder mellem alle de relevante interessenter: offentlige indkøbere fra lokalt, regionalt og nationalt plan, producenter, bilforhandlere, taxa- og kurerselskaber osv. De ajourføres regelmæssigt i overensstemmelse med den teknologiske udvikling inden for hvert område. Når der er enighed om et kriterium, udvikler myndigheden en tilsvarende retsgyldig juridisk tekst, som hver offentlig indkøber kan kopiere og indsætte i udbudsspecifikationerne vedrørende et udbud. Kriterierne er frivillige og kan anvendes gratis.

Hvad var resultatet?

Denne tilgang har medvirket til at implementere og sprede innovative løsninger på markederne inden for energiintensive sektorer, f.eks. hårde hvidevarer, offentlig transport og opvarmning, og har hjulpet med at reducere Sveriges afhængighed af kernekraft med 15 %.

Flere oplysninger findes på:

https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria

Et specifikt casestudie findes på:

http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf

2.4.   
  Oversættelse af ambitioner til handlinger og forpligtelser

For at sikre, at ambitioner oversættes til reelle handlinger, er det vigtigt, at det opbygges en strategisk politikramme sammen med en handlingsplan for innovationsindkøb. I politikrammen beskrives typisk de politiske målsætninger og prioriteter, herunder definitioner, indikatorer, roller og ansvarsområder. En handlingsplan indeholder forpligtelser vedrørende en række klart definerede handlinger, aktører, værktøjer, ressourcer, budgetter, forventede resultater og tidslinje for gennemførelse. Inddragelse af interessenter er et afgørende aspekt i udviklingen af handlingsplanen for at sikre tilslutning fra alle involverede parter.

I Europa har fire medlemsstater (Østrig, Belgien, Finland og Nederlandene), som det fremgår af ovennævnte benchmarkingundersøgelse, vedtaget en særlig handlingsplan for innovationsindkøb, og fem andre medlemsstater (Danmark, Estland, Grækenland, Frankrig og Sverige) har medtaget specifikke mål og konkrete foranstaltninger vedrørende innovationsindkøb i bredere nationale strategier eller programmer, ofte med et øremærket budget og med et klart engagement fra de vigtigste aktørers side.

| EKSEMPEL


  FRA VISION TIL HANDLING:


  Den østrigske forbundsstrategi for forskning, udvikling og innovation


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Siden 2011 har »innovationsfremmende offentlige indkøb« været en prioritet i den østrigske forbundsstrategi for forskning, udvikling og innovation.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Der er vedtaget en handlingsplan for at omsætte strategien i praksis og styrke synergierne med andre politikområder. Forbundsagenturet for offentlige udbud er det centrale østrigske kompetencecenter for innovationsindkøb, der tilbyder uddannelse, dokumentation, assistance og små tilskud til østrigske offentlige indkøbere, der udarbejder prækommercielle udbud eller offentlige udbud vedrørende innovative løsninger. SMV'er kan få en finansiel garanti, som letter deres adgang til udbudsprocedurer. I 2014 blev der etableret et overvågningssystem med det formål at måle de årlige udgifter til innovationsindkøb i Østrig.

  Flere oplysninger findes på:


  http://www.ioeb.at


  https://era.gv.at/object/document/2177 |
| --- |

EKSEMPEL

FRA VISION TIL HANDLING:

Den østrigske forbundsstrategi for forskning, udvikling og innovation

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Siden 2011 har »innovationsfremmende offentlige indkøb« været en prioritet i den østrigske forbundsstrategi for forskning, udvikling og innovation.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Der er vedtaget en handlingsplan for at omsætte strategien i praksis og styrke synergierne med andre politikområder. Forbundsagenturet for offentlige udbud er det centrale østrigske kompetencecenter for innovationsindkøb, der tilbyder uddannelse, dokumentation, assistance og små tilskud til østrigske offentlige indkøbere, der udarbejder prækommercielle udbud eller offentlige udbud vedrørende innovative løsninger. SMV'er kan få en finansiel garanti, som letter deres adgang til udbudsprocedurer. I 2014 blev der etableret et overvågningssystem med det formål at måle de årlige udgifter til innovationsindkøb i Østrig.

Flere oplysninger findes på:

http://www.ioeb.at

https://era.gv.at/object/document/2177

Innovationsindkøb er ikke isoleret fra andre politikker. Innovationsindkøb trives bedre, når de støttes af andre sektorspecifikke og horisontale politikker, der understøtter innovation. Specifikke tiltag vedrørende innovationsindkøb kan fastlægges i politikrammer og handlingsplaner for specifikke sektorer (f.eks. sikkerhed, sundhed, klimaændringer osv.) og for andre horisontale understøttende politikker (f.eks. forskning og innovation, beskatning osv.).

2.5.   
  Kapacitetsopbygning

Innovationsindkøb kræver, at der gennemføres en række specifikke aktiviteter, som ikke kan improviseres. Uanset ambitionsniveauet kræver de tid, penge og ekspertise. Specialiseret uddannelse (afsnit 2.5.1), samarbejdsbaseret indkøb (afsnit 2.5.2) og fremme af almen iværksætterkultur kan hjælpe med at opbygge den nødvendige kapacitet til innovationsindkøb til overskuelige omkostninger.

12 medlemsstater har etableret nationale kompetencecentre for innovationsindkøb, der fungerer som en one-stop-shop, der sørger for oplysning, koordinerer kapacitetsopbygningsaktiviteter og bistår de offentlige indkøbere, når de skal gennemføre procedurer vedrørende innovationsindkøb (12).

| KOMPETENCECENTRE

  Kommissionen finansierer netværksaktiviteter blandt nationale kompetencecentre gennem det europæiske net af nationale kompetencecentre for innovationsindkøb — Procure2Innovate-projektet.

  https://procure2innovate.eu


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects |
| --- |

KOMPETENCECENTRE

Kommissionen finansierer netværksaktiviteter blandt nationale kompetencecentre gennem det europæiske net af nationale kompetencecentre for innovationsindkøb — Procure2Innovate-projektet.

https://procure2innovate.eu

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Erhvervs- og brancheorganisationer kan yde tilsvarende støtte i form af håndbøger, vejledninger, skabeloner, udkast til evalueringskriterier eller målemetoder. I lyset af deres detaljerede viden om markedet kan de ved at overføre deres ekspertise til offentlige indkøbere sætte sidstnævnte i stand til at definere behovene og opstille de tekniske specifikationer i overensstemmelse med de sidste nye metoder (13).

2.5.1.   Uddannelse og assistance

Professionalisme (14) er en af de centrale succesfaktorer. Nogle af de mest vellykkede eksempler på innovationsindkøb, f.eks. i Barcelona, Lombardiet, Østrig og Sverige, har kombineret et stærkt politisk mandat, som placerer innovation i centrum af de lokale økonomiske politikker, med et højt motiveret og professionelt personale.

For at arbejde effektivt med innovationsindkøb skal en offentlig indkøber have viden og færdigheder på en række områder, herunder:

| — | Viden:






  — | markedet og inddragelse af interessenter |
| --- | --- | --- |

—

Viden:

—

markedet og inddragelse af interessenter

| — | relevante produkter eller tjenesteydelser. |
| --- | --- |

—

relevante produkter eller tjenesteydelser.

| — | Grundlæggende færdigheder:






  — | relevant lovgivning |
| --- | --- | --- |

—

Grundlæggende færdigheder:

—

relevant lovgivning

| — | forhandling |
| --- | --- |

—

forhandling

| — | kontraktforvaltning. |
| --- | --- |

—

kontraktforvaltning.

| — | Innovationsspecifikke færdigheder:






  — | risikovurdering |
| --- | --- | --- |

—

Innovationsspecifikke færdigheder:

—

risikovurdering

| — | forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

—

forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder

| — | iværksætterkultur. |
| --- | --- |

—

iværksætterkultur.

Denne kapacitet kan opbygges gennem intern uddannelse, målrettet ansættelse, anvendelse af eksterne eksperter og konsulenter eller etablering af ekspertpuljer med andre offentlige indkøbere. Selv på et lavere ambitionsniveau vil det være nyttigt med et godt kendskab til markedet og kapaciteten til at bruge de grundlæggende værktøjer, der er omhandlet i EU-bestemmelserne, f.eks. kriterierne vedrørende det økonomisk mest fordelagtige tilbud eller funktionelle krav.

Denne læringsproces vedrører dog ikke alene de offentlige indkøbere. Virksomheder, navnlig nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er, skal også gradvis engagere sig i innovationscentrede forretningsprocesser med den offentlige sektor og udvikle deres kendskab til specifikke administrationspraksisser.

| EKSEMPEL


  PROFESSIONALISERING AF OFFENTLIGE UDBUD:


  Uddannelse af personalet ved Barcelonas byråd


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Innovationsindkøb kræver færdigheder og viden.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Byrådet i Barcelona organiserer i samarbejde med European Institute for Public Administration (EIPA), et uddannelsesprogram i innovationsindkøb for forvaltningschefer, embedsmænd, konsulenter og juridiske rådgivere. Dette program vedrørende offentlige innovationsindkøb og prækommercielle udbud i byer tilbyder praktiske oplysninger om, hvordan en by kan føre an i indsatsen for at fremme innovation fra efterspørgselssiden.

  Flere oplysninger findes på:


  http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141


  http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017 |
| --- |

EKSEMPEL

PROFESSIONALISERING AF OFFENTLIGE UDBUD:

Uddannelse af personalet ved Barcelonas byråd

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Innovationsindkøb kræver færdigheder og viden.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Byrådet i Barcelona organiserer i samarbejde med European Institute for Public Administration (EIPA), et uddannelsesprogram i innovationsindkøb for forvaltningschefer, embedsmænd, konsulenter og juridiske rådgivere. Dette program vedrørende offentlige innovationsindkøb og prækommercielle udbud i byer tilbyder praktiske oplysninger om, hvordan en by kan føre an i indsatsen for at fremme innovation fra efterspørgselssiden.

Flere oplysninger findes på:

http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141

http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017

| EKSEMPEL


  INTERNATIONAL ERFARINGSDELING

  Kommissionen har medfinansieret etableringen af en onlineplatform til deling af erfaringer om innovationsindkøb. Platformen drives af ICLEI. Gennem et indkøbsforum og et ressourcecenter hjælper platformen offentlige indkøbere, politikere, forskere og andre interessenter med at udnytte fordelene ved innovationsindkøb.

  Flere oplysninger findes på:


  www.innovation-procurement.org |
| --- |

EKSEMPEL

INTERNATIONAL ERFARINGSDELING

Kommissionen har medfinansieret etableringen af en onlineplatform til deling af erfaringer om innovationsindkøb. Platformen drives af ICLEI. Gennem et indkøbsforum og et ressourcecenter hjælper platformen offentlige indkøbere, politikere, forskere og andre interessenter med at udnytte fordelene ved innovationsindkøb.

Flere oplysninger findes på:

www.innovation-procurement.org

2.5.2.   Overvejelse af samarbejdsbaseret indkøb

Udtrykket »samarbejdsbaseret indkøb« omfatter forskellige samarbejdsformer mellem offentlige indkøbere.

Etablering eller godkendelse af særlige enheder, f.eks. centrale indkøbsorganer, sammenslutninger mellem byer, konsortier for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC'er) (15), fællesforetagender (16) eller europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS'er) (17), som regelmæssigt gennemfører samarbejdsbaserede indkøb, er den mest strukturerede samarbejdsform. Centrale indkøbsorganer er institutioner, der forvalter offentlige udbudsprocedurer for andre offentlige indkøbere. Centrale regeringer kan vælge at etablere centrale indkøbsorganer på nationalt plan, mens lokale myndigheder kan gøre det samme på deres plan. De kan også etableres af offentlige indkøbere inden for en bestemt sektor.

| CENTRALE INDKØBSORGANER

  Centrale indkøbsorganer bliver et stadig vigtigere element i tilrettelæggelsen af offentlige udbud i EU's medlemsstater. Der er etableret mange centrale indkøbsorganer i Europa, som drives på forskellige planer (centralt (18), regionalt (19) og sektorspecifikt (20)). Der er omkring 50 centrale indkøbsorganer, som hvert år tildeler over 15 kontrakter, og hele 200, der tildeler 5-15 kontrakter.

  Flere oplysninger findes på:


  https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_da |
| --- |

CENTRALE INDKØBSORGANER

Centrale indkøbsorganer bliver et stadig vigtigere element i tilrettelæggelsen af offentlige udbud i EU's medlemsstater. Der er etableret mange centrale indkøbsorganer i Europa, som drives på forskellige planer (centralt (18), regionalt (19) og sektorspecifikt (20)). Der er omkring 50 centrale indkøbsorganer, som hvert år tildeler over 15 kontrakter, og hele 200, der tildeler 5-15 kontrakter.

Flere oplysninger findes på:

https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_da

Samarbejdsbaseret indkøb generelt og brugen af permanente strukturer til dette formål omfatter flere elementer, der letter innovationsindkøb:

| — | De gør det lettere at engagere professionelle medarbejdere, der har ekspertisen til at udtrykke specialiserede og komplekse behov, til at indgå i et struktureret samarbejde med markedet og til at udforme procedurer, der fører til innovation. |
| --- | --- |

—

De gør det lettere at engagere professionelle medarbejdere, der har ekspertisen til at udtrykke specialiserede og komplekse behov, til at indgå i et struktureret samarbejde med markedet og til at udforme procedurer, der fører til innovation.

| — | De sikrer stordriftsfordele, som er nødvendige for at etablere de første markeder for innovative produkter og tjenesteydelser. |
| --- | --- |

—

De sikrer stordriftsfordele, som er nødvendige for at etablere de første markeder for innovative produkter og tjenesteydelser.

| — | De sikrer, at innovative løsninger kan få større gennemslagskraft, da hver løsning kan anvendes af forskellige offentlige indkøbere. |
| --- | --- |

—

De sikrer, at innovative løsninger kan få større gennemslagskraft, da hver løsning kan anvendes af forskellige offentlige indkøbere.

Det skal imidlertid bemærkes, at det ved samarbejdsbaseret indkøb skal sikres, at det offentlige indkøbsmarked ikke lukkes for individualiserede eller tilpassede produkter ved for høj grad af standardisering.

Samarbejdsbaseret indkøb kan også antage en mindre struktureret form, f.eks. netværk og sammenslutninger af offentlige indkøbere, der på ad hoc-grundlag går sammen om at gennemføre et bestemt innovationsindkøb og organisere udveksling af god praksis og gensidig læring.

| EKSEMPEL


  SAMARBEJDE OM INDKØB AF HØJTYDENDE DATABEHANDLINGSSYSTEMER


  Fra ad hoc-indkøbsgruppe til dedikeret indkøbsenhed


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Højtydende databehandlingssystemer (HPC) bruges inden for mange områder i den offentlige sektor, herunder cybersikkerhed, energi, klimaændringer og sundhed, da de gør det muligt at udvikle, teste og implementere særligt komplekse applikationer.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  I 2017 dannede førende superdatacentre fra Frankrig, Italien, Spanien og Tyskland en ad hoc-indkøbsgruppe for at gennemføre et fælles offentligt innovationsindkøb af innovative løsninger. De offentlige indkøbere koordinerede deres køreplaner for levering af mere energieffektive HPC-ressourcer på tværs af Europa.

  Hvad er det forventede resultat?

  Det samlede planlagte budget for dette første fælles indkøb af innovative HPC-løsninger er 73 mio. EUR. De første implementeringer har ført til en betydelig forbedring af HPC-infrastrukturen. Det gode samarbejde banede vejen for yderligere 1 mia. EUR i fælles investeringer i Europa via fællesforetagendet EUROHPC, en særlig enhed, som EU og medlemsstaterne oprettede med henblik på at foretage HPC-indkøb i hele Europa på en koordineret måde, og som blev undertegnet i januar 2018.

  Flere oplysninger findes på:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers


  https://www.ppi4hpc.eu


  https://eurohpc-ju.europa.eu/ |
| --- |

EKSEMPEL

SAMARBEJDE OM INDKØB AF HØJTYDENDE DATABEHANDLINGSSYSTEMER

Fra ad hoc-indkøbsgruppe til dedikeret indkøbsenhed

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Højtydende databehandlingssystemer (HPC) bruges inden for mange områder i den offentlige sektor, herunder cybersikkerhed, energi, klimaændringer og sundhed, da de gør det muligt at udvikle, teste og implementere særligt komplekse applikationer.

Hvad blev gjort på en anden måde?

I 2017 dannede førende superdatacentre fra Frankrig, Italien, Spanien og Tyskland en ad hoc-indkøbsgruppe for at gennemføre et fælles offentligt innovationsindkøb af innovative løsninger. De offentlige indkøbere koordinerede deres køreplaner for levering af mere energieffektive HPC-ressourcer på tværs af Europa.

Hvad er det forventede resultat?

Det samlede planlagte budget for dette første fælles indkøb af innovative HPC-løsninger er 73 mio. EUR. De første implementeringer har ført til en betydelig forbedring af HPC-infrastrukturen. Det gode samarbejde banede vejen for yderligere 1 mia. EUR i fælles investeringer i Europa via fællesforetagendet EUROHPC, en særlig enhed, som EU og medlemsstaterne oprettede med henblik på at foretage HPC-indkøb i hele Europa på en koordineret måde, og som blev undertegnet i januar 2018.

Flere oplysninger findes på:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers

https://www.ppi4hpc.eu

https://eurohpc-ju.europa.eu/

| EKSEMPEL


  DE STORE INDKØBERES INITIATIV:


  Offentlige indkøb af innovative varer og tjenesteydelser på bestemte områder


  Opfyldelse af store køberes behov


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Hovedformålet med dette pilotinitiativ var at øge udbredelsen af innovationsindkøb i Europa gennem partnerskaber med offentlige indkøbere. ICLEI gennemfører pilotprojektet sammen med Eurocities på vegne af Kommissionens GD for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV'er (GD GROW), da de varetog projektets sekretariat. I pilotprojektet identificerede store indkøbere tre undergrupper (hovedsagelig store byer, men også forsyningsselskaber eller indkøbscentraler) som fokusområder: byggepladser med nulemission, tunge elektriske køretøjer og »cirkulært« byggemateriale.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Som eksempel kan nævnes, at følgende deltagere i undergruppen for tunge elektriske køretøjer (Amsterdam, Budapest, Helsinki, Lissabon, Malmø, Oslo, Paris, Porto, Rotterdam, det belgiske postvæsen og Stavanger): i) er gået sammen om i fællesskab at forberede deres samarbejde med leverandører og ii) har delt oplysninger til forberedelse af udbud (planlægning, udbudsmateriale, tildelingskriterier, resultater af pilotinitiativer vedrørende emissionsfrie køretøjer osv.).

  Hvad er det forventede resultat?

  Formålet er at udarbejde en fælles behovserklæring og nå til enighed om en række spørgsmål og tekniske/juridiske kriterier for indkaldelse af offentlige udbud. Dette udbud vedrører udviklingen af tunge køretøjer (affaldskøretøjer, fejemaskiner, tunge transportkøretøjer), som ikke findes på markedet i øjeblikket. Samarbejde mellem store købere forventes at bidrage til at stimulere markedet for innovative produkter. En lignende tilgang anvendes i de andre undergrupper.

  Flere oplysninger findes på:


  http://www.bigbuyers.eu/ |
| --- |

EKSEMPEL

DE STORE INDKØBERES INITIATIV:

Offentlige indkøb af innovative varer og tjenesteydelser på bestemte områder

Opfyldelse af store køberes behov

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Hovedformålet med dette pilotinitiativ var at øge udbredelsen af innovationsindkøb i Europa gennem partnerskaber med offentlige indkøbere. ICLEI gennemfører pilotprojektet sammen med Eurocities på vegne af Kommissionens GD for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV'er (GD GROW), da de varetog projektets sekretariat. I pilotprojektet identificerede store indkøbere tre undergrupper (hovedsagelig store byer, men også forsyningsselskaber eller indkøbscentraler) som fokusområder: byggepladser med nulemission, tunge elektriske køretøjer og »cirkulært« byggemateriale.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Som eksempel kan nævnes, at følgende deltagere i undergruppen for tunge elektriske køretøjer (Amsterdam, Budapest, Helsinki, Lissabon, Malmø, Oslo, Paris, Porto, Rotterdam, det belgiske postvæsen og Stavanger): i) er gået sammen om i fællesskab at forberede deres samarbejde med leverandører og ii) har delt oplysninger til forberedelse af udbud (planlægning, udbudsmateriale, tildelingskriterier, resultater af pilotinitiativer vedrørende emissionsfrie køretøjer osv.).

Hvad er det forventede resultat?

Formålet er at udarbejde en fælles behovserklæring og nå til enighed om en række spørgsmål og tekniske/juridiske kriterier for indkaldelse af offentlige udbud. Dette udbud vedrører udviklingen af tunge køretøjer (affaldskøretøjer, fejemaskiner, tunge transportkøretøjer), som ikke findes på markedet i øjeblikket. Samarbejde mellem store købere forventes at bidrage til at stimulere markedet for innovative produkter. En lignende tilgang anvendes i de andre undergrupper.

Flere oplysninger findes på:

http://www.bigbuyers.eu/

Fordelene ved samarbejdsbaseret indkøb kan desuden hurtigt høstes af de enkelte offentlige indkøbere med tilstrækkelig købekraft, f.eks. større byer eller store forsyningsselskaber. Disse offentlige indkøbere er naturlige kandidater til innovationsindkøb, da de har kapaciteten til at identificere og teste innovative varer og tjenesteydelser, inden de indkøber store mængder som et mainstreamprodukt.

| EKSEMPEL


  EHPPA (EUROPEAN HEALTH PUBLIC PROCUREMENT ALLIANCE)


  Hvad er EHPPA?

  EHPPA er en alliance af almennyttige indkøbsorganisationer. Den har til formål at samle ekspertise, forbedre resultater og give medlemmerne en strategisk position på det europæiske marked for indkøbssystemer i sundhedssektoren. EHPPA er en sammenslutning, der blev grundlagt i 2012 og er registreret efter fransk lov med hovedsæde i Paris.

  Hvad gjorde EHPPA for at fremskynde købet af innovation?

  Den 28. og 29. september 2017 afholdt CCI France International og EHPPA de første »EHPPA-dage«, et europæisk forum for indkøb af sundhedsinnovation, i Paris.

  Formålet med dette arrangement var at sætte offentlige indkøbere i sundhedssektoren (f.eks. indkøbscentraler, hospitaler osv.) i kontakt med innovative franske og andre europæiske leverandører og indhente oplysninger om de forskellige indkøbspraksisser i de enkelte europæiske lande.

  Hvem deltog?

  Den havde deltagelse af nystartede virksomheder, SMV'er, mellemstore virksomheder og franske og europæiske leverandører, der havde innovative løsninger inden for alle dele af sundhedssektoren. Disse områder omfattede: farmaci, patologi, biomedicinsk teknik, patientforvaltning, medicinsk udstyr, bioteknologi, e-sundhed og digital støtte, indkvartering, infrastruktur og tekniske tjenester, energi og bæredygtig udvikling samt telekommunikations- og IT-tjenester.

  Rapporten om EHPPA-dagene 2017:


  http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf


  Lignende initiativer:


  https://beneluxa.org/


  https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/ |
| --- |

EKSEMPEL

EHPPA (EUROPEAN HEALTH PUBLIC PROCUREMENT ALLIANCE)

Hvad er EHPPA?

EHPPA er en alliance af almennyttige indkøbsorganisationer. Den har til formål at samle ekspertise, forbedre resultater og give medlemmerne en strategisk position på det europæiske marked for indkøbssystemer i sundhedssektoren. EHPPA er en sammenslutning, der blev grundlagt i 2012 og er registreret efter fransk lov med hovedsæde i Paris.

Hvad gjorde EHPPA for at fremskynde købet af innovation?

Den 28. og 29. september 2017 afholdt CCI France International og EHPPA de første »EHPPA-dage«, et europæisk forum for indkøb af sundhedsinnovation, i Paris.

Formålet med dette arrangement var at sætte offentlige indkøbere i sundhedssektoren (f.eks. indkøbscentraler, hospitaler osv.) i kontakt med innovative franske og andre europæiske leverandører og indhente oplysninger om de forskellige indkøbspraksisser i de enkelte europæiske lande.

Hvem deltog?

Den havde deltagelse af nystartede virksomheder, SMV'er, mellemstore virksomheder og franske og europæiske leverandører, der havde innovative løsninger inden for alle dele af sundhedssektoren. Disse områder omfattede: farmaci, patologi, biomedicinsk teknik, patientforvaltning, medicinsk udstyr, bioteknologi, e-sundhed og digital støtte, indkvartering, infrastruktur og tekniske tjenester, energi og bæredygtig udvikling samt telekommunikations- og IT-tjenester.

Rapporten om EHPPA-dagene 2017:

http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf

Lignende initiativer:

https://beneluxa.org/

https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/

| EKSEMPEL


  SAMARBEJDE OM ET STRUKTURERET INNOVATIONSRELATERET TILTAG:


  Det norske udviklingsprogram for leverandører


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Mange innovative offentlige udbudsprocedurer, der gennemføres af individuelle offentlige indkøbere, fører til gode løsninger, men standses efter pilot- eller prototypefasen, fordi en enkelt indkøber ikke repræsenterer et tilstrækkeligt stort efterspørgselsgrundlag.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  I det norske udviklingsprogram for leverandører arbejdes der systematisk for at få offentlige indkøbere med samme interesser (f.eks. at nå et bestemt klima- eller sundhedspolitisk mål) og med samme behov til at samarbejde fra starten og sammen udfordre markedet til at levere en løsning, der sætter dem i stand til at nå deres fælles mål. De fælles projekter tilbyder potentielle leverandører forudsigelighed, klarhed og — helt afgørende — den nødvendige volumen til kommercialisering og serieproduktion.

  Hvad var resultatet?

  I et fælles projekt har udviklingsprogrammet samarbejdet med Norges største offentlige indkøbere, som igangsætter og fører tilsyn med bygge- og anlægsprojekter, herunder opførelse af nye skoler, børnehaver, universiteter, hospitaler og andre offentlige bygninger. Deres fælles udfordring var at finde frem til mere bæredygtige byggeprocesser og derved bidrage til Norges forpligtelser i henhold til Parisaftalen om klimaændringer. Med støtte fra udviklingsprogrammet udsendte de en fælles udfordring til markedet om at levere nulemissionsbyggepladser for så vidt angår maskiner. De fremlagde deres samlede bygge- og anlægsbudget for de næste fem år for at illustrere størrelsen af det potentielle marked for de potentielle leverandører. Teknologiudvikling, som ikke ville have været mulig uden markedsvolumen, er nu undervejs.

  Flere oplysninger findes på:


  http://innovativeanskaffelser.no/about |
| --- |

EKSEMPEL

SAMARBEJDE OM ET STRUKTURERET INNOVATIONSRELATERET TILTAG:

Det norske udviklingsprogram for leverandører

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Mange innovative offentlige udbudsprocedurer, der gennemføres af individuelle offentlige indkøbere, fører til gode løsninger, men standses efter pilot- eller prototypefasen, fordi en enkelt indkøber ikke repræsenterer et tilstrækkeligt stort efterspørgselsgrundlag.

Hvad blev gjort på en anden måde?

I det norske udviklingsprogram for leverandører arbejdes der systematisk for at få offentlige indkøbere med samme interesser (f.eks. at nå et bestemt klima- eller sundhedspolitisk mål) og med samme behov til at samarbejde fra starten og sammen udfordre markedet til at levere en løsning, der sætter dem i stand til at nå deres fælles mål. De fælles projekter tilbyder potentielle leverandører forudsigelighed, klarhed og — helt afgørende — den nødvendige volumen til kommercialisering og serieproduktion.

Hvad var resultatet?

I et fælles projekt har udviklingsprogrammet samarbejdet med Norges største offentlige indkøbere, som igangsætter og fører tilsyn med bygge- og anlægsprojekter, herunder opførelse af nye skoler, børnehaver, universiteter, hospitaler og andre offentlige bygninger. Deres fælles udfordring var at finde frem til mere bæredygtige byggeprocesser og derved bidrage til Norges forpligtelser i henhold til Parisaftalen om klimaændringer. Med støtte fra udviklingsprogrammet udsendte de en fælles udfordring til markedet om at levere nulemissionsbyggepladser for så vidt angår maskiner. De fremlagde deres samlede bygge- og anlægsbudget for de næste fem år for at illustrere størrelsen af det potentielle marked for de potentielle leverandører. Teknologiudvikling, som ikke ville have været mulig uden markedsvolumen, er nu undervejs.

Flere oplysninger findes på:

http://innovativeanskaffelser.no/about

2.6.   
  Overvindelse af risikoaversion ved at skabe incitamenter til innovation

Det er vigtigt at anerkende, at gennemførelsen af innovationsindkøb er forbundet med risici, f.eks. for mislykket levering af produktet eller tjenesteydelsen, manglende overensstemmelse mellem de forventede resultater og den leverede løsning, osv. Offentlige indkøbere er ofte skeptiske med hensyn til yderligere risici i deres udbudsprocedurer, fordi de forvalter offentlige midler. Da de ikke er underlagt markedspres som økonomiske aktører, er den risiko, der er forbundet med indkøb af innovative løsninger, desuden vanskeligere at begrunde. Der bør derfor tages hensyn til dette ved udformningen af projekter vedrørende innovationsindkøb. Overvindelse af risikoaversion handler om at ændre de offentlige indkøberes motivation ved brug af økonomiske og ikkeøkonomiske incitamenter.

Ikkeøkonomiske, adfærdsmæssige incitamenter omfatter f.eks. belønning af god praksis (f.eks. via nationale præmier for innovationsindkøb), opstilling af innovationsindkøb som et mål i de årlige karriereplaner for indkøbsmedarbejdere eller -chefer (f.eks. ved fastlæggelse af nøgleresultatindikatorer), tilbud for forbedrede forfremmelsesmuligheder for offentlige indkøbere, der gennemfører vellykkede innovationsindkøb, som hurtigere moderniserer de offentlige tjenester. En anden mulighed er at fokusere på den virkning, som innovationsindkøb kan have på borgerne.

| PRÆMIER FOR INNOVATIONSINDKØB

  Hvert år hædrer det tyske kompetencecenter for innovationsindkøb »KOINNO« eksempler på effektive innovationsindkøb, der er foretaget af tyske offentlige indkøbere, med prisen »Innovation skaber fordele«, som uddeles af det tyske forbundsministerium for økonomi og energi.
  På samme måde uddeler Procura+ European Sustainable Procurement Network årlige priser for bæredygtige og innovative indkøb. En kort beskrivelse af alle de belønnede projekter findes på netværkets websted med en forklaring af de vigtigste aspekter af deres innovative tilgang.

  Flere oplysninger findes på:


  https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis


  http://www.procuraplus.org/awards |
| --- |

PRÆMIER FOR INNOVATIONSINDKØB

Hvert år hædrer det tyske kompetencecenter for innovationsindkøb »KOINNO« eksempler på effektive innovationsindkøb, der er foretaget af tyske offentlige indkøbere, med prisen »Innovation skaber fordele«, som uddeles af det tyske forbundsministerium for økonomi og energi.

På samme måde uddeler Procura+ European Sustainable Procurement Network årlige priser for bæredygtige og innovative indkøb. En kort beskrivelse af alle de belønnede projekter findes på netværkets websted med en forklaring af de vigtigste aspekter af deres innovative tilgang.

Flere oplysninger findes på:

https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis

http://www.procuraplus.org/awards

Finansiering er ofte en afgørende faktor for iværksættelsen af innovationsindkøb, især når ambitionsniveauet er højt for så vidt angår innovation. For at begrunde, at offentlige indkøbsbudgetter anvendes til innovation, skal de offentlige indkøbere opstille en »business case«, der tydeligt viser, at de forventede fordele ved de innovative løsninger (f.eks. forbedringer af kvalitet/effektivitet, reduktion af livscyklusomkostninger osv.) opvejer den krævede investering. Bevis for nye teknologiers potentielle fordele er derfor vigtigt for den offentlige indkøber, der opstiller argumenterne for investeringen. Certificering af innovative løsninger hjælper med at give offentlige indkøbere vished for, at nye teknologier kan levere som lovet.

Der findes desuden en række tilskudsmuligheder, som kan give offentlige indkøbere økonomisk incitament til at benytte sig af innovationsindkøb. Specifikke tilskud kan dække mange af de ekstra omkostninger, der er forbundet med innovationsindkøb, f.eks. omkostninger til udarbejdelse og forvaltning af udbudsproceduren, indledende markedshøring, forhandlinger forskning og udvikling (f.eks. udvikling af prototype, test og certificering), mobilisering af specifik teknisk eller juridisk ekspertise, tilpasning af administrative procedurer osv. De kan også kompensere for de immaterielle udgifter til kultur- og praksisændringer.

| NATIONALE OG REGIONALE ORDNINGER TIL STØTTE FOR INNOVATIONSINDKØB

  14 medlemsstater har oprettet nationale eller regionale ordninger til støtte for innovationsindkøb. De yder typisk støtte til offentlige indkøber, der udarbejder og/eller gennemfører innovationsindkøb, for at opveje nogle af de risici, der er forbundet med innovative løsninger. Finlands innovative indkøbsprogram har f.eks. allerede støttet mere end 70 innovationsindkøb. Den italienske region Lombardiet har medtaget prækommercielle udbud og offentlige indkøb af innovative løsninger som en politisk målsætning i sin regionale lovgivning og har tildelt midler til gennemførelsen af regelmæssige indkaldelser vedrørende innovationsbehov fra offentlige indkøbere i regionen med efterfølgende nye udbudsprocedurer.

  Flere oplysninger findes på:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe


  http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali |
| --- |

NATIONALE OG REGIONALE ORDNINGER TIL STØTTE FOR INNOVATIONSINDKØB

14 medlemsstater har oprettet nationale eller regionale ordninger til støtte for innovationsindkøb. De yder typisk støtte til offentlige indkøber, der udarbejder og/eller gennemfører innovationsindkøb, for at opveje nogle af de risici, der er forbundet med innovative løsninger. Finlands innovative indkøbsprogram har f.eks. allerede støttet mere end 70 innovationsindkøb. Den italienske region Lombardiet har medtaget prækommercielle udbud og offentlige indkøb af innovative løsninger som en politisk målsætning i sin regionale lovgivning og har tildelt midler til gennemførelsen af regelmæssige indkaldelser vedrørende innovationsbehov fra offentlige indkøbere i regionen med efterfølgende nye udbudsprocedurer.

Flere oplysninger findes på:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe

http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali

| EU-TILSKUDSORDNINGER

  Unionen støtter innovationsindkøb gennem forskellige tilskudsprogrammer.
  Gennem EU's hovedprogram for forskning og innovation, Horisont 2020, finansieres der regelmæssigt indkaldelser vedrørende koordinerings og støtteforanstaltninger (der finansierer koordinations- og netværksaktiviteter med henblik på at forberede fremtidige innovationsindkøb), indkaldelser vedrørende prækommercielle udbud (som også medfinansierer omkostningerne til at indkøbe forskning, udvikling og test af innovative løsninger) og indkaldelser vedrørende offentlige indkøb af innovationsløsninger (der også medfinansierer omkostningerne til at indkøbe og implementere innovative løsninger).
  En oversigt over alle innovationsindkøb, der indtil videre har modtaget støtte, findes på:

  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

  Flere oplysninger om Horisont 2020-støtte til innovationsindkøb:

  http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement

  EU's program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er — Cosme (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) finansierer innovative projekter, der involverer SMV'er.
  EU's medlemsstater og deres regioner kan også medfinansiere innovationsindkøb, herunder prækommercielle udbud, fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF) inden for rammerne af deres intelligente specialiseringsstrategier. Se den særlige vejledning, der forklarer, hvordan innovationsindkøb kan bruges i forbindelse med støtte fra ESIF i synergi med Horisont 2020-støtte:

  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf.
  Eksempler på innovationsindkøbsprojekter, der støttes af ESIF, findes på: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf. |
| --- |

EU-TILSKUDSORDNINGER

Unionen støtter innovationsindkøb gennem forskellige tilskudsprogrammer.

Gennem EU's hovedprogram for forskning og innovation, Horisont 2020, finansieres der regelmæssigt indkaldelser vedrørende koordinerings og støtteforanstaltninger (der finansierer koordinations- og netværksaktiviteter med henblik på at forberede fremtidige innovationsindkøb), indkaldelser vedrørende prækommercielle udbud (som også medfinansierer omkostningerne til at indkøbe forskning, udvikling og test af innovative løsninger) og indkaldelser vedrørende offentlige indkøb af innovationsløsninger (der også medfinansierer omkostningerne til at indkøbe og implementere innovative løsninger).

En oversigt over alle innovationsindkøb, der indtil videre har modtaget støtte, findes på:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Flere oplysninger om Horisont 2020-støtte til innovationsindkøb:

http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement

EU's program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er — Cosme (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) finansierer innovative projekter, der involverer SMV'er.

EU's medlemsstater og deres regioner kan også medfinansiere innovationsindkøb, herunder prækommercielle udbud, fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF) inden for rammerne af deres intelligente specialiseringsstrategier. Se den særlige vejledning, der forklarer, hvordan innovationsindkøb kan bruges i forbindelse med støtte fra ESIF i synergi med Horisont 2020-støtte:

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf.

Eksempler på innovationsindkøbsprojekter, der støttes af ESIF, findes på: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf.

| EKSEMPEL


  LITAUENS ESIF-FINANSIEREDE PROGRAM TIL STØTTE FOR INNOVATIONSINDKØB

  21 prækommercielle udbud er allerede påbegyndt, og 13 er ved at starte i 2020 i Litauen efter regelmæssige opfordringer fra regeringens støtteprogram for prækommercielle udbud siden 2016. Støtteprogrammet medfinansieres af ESIF. Regelmæssige indkaldelser opfordrer litauiske offentlige indkøbere til at fremlægge nye idéer til nye projekter om prækommercielle udbud.

  Flere oplysninger findes på:


  https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania |
| --- |

EKSEMPEL

LITAUENS ESIF-FINANSIEREDE PROGRAM TIL STØTTE FOR INNOVATIONSINDKØB

21 prækommercielle udbud er allerede påbegyndt, og 13 er ved at starte i 2020 i Litauen efter regelmæssige opfordringer fra regeringens støtteprogram for prækommercielle udbud siden 2016. Støtteprogrammet medfinansieres af ESIF. Regelmæssige indkaldelser opfordrer litauiske offentlige indkøbere til at fremlægge nye idéer til nye projekter om prækommercielle udbud.

Flere oplysninger findes på:

https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania

Risikostyringsmekanismer som f.eks. forsikrings- eller garantiordninger, kan også undersøges nærmere. Forsikrings- eller garantiordninger, der er beregnet på at afbøde innovationsrisikoen for offentlige indkøbere, er allerede blevet testet, navnlig for at dække potentielle skader i tilfælde af, at løsningen ikke gennemføres. Dette system bidrager til at mindske køberens risiko, hvilket vil skabe tillid blandt interessenterne.

| UDNYTTELSE AF FINANSIELLE INSTRUMENTER TIL AT MINDSKE RISIKOEN

  Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) stiller med støtte fra Horisont 2020-arbejdsprogrammet om adgang til risikofinansiering to typer finansielle instrumenter til rådighed for at mindske risikoen for innovationsindkøb for både offentlige indkøbere og virksomheder (navnlig for nystartede virksomheder og SMV'er).
  Under »
  InnovFin-store projekter/videnskab
  « yder EIB lån til individuelle eller grupper af offentlige indkøbere med henblik på at starte prækommercielle udbud og offentlige indkøb af innovative løsninger. Dette gør det muligt for køberne at overvinde de økonomiske vanskeligheder ved at investere i noget innovativt, som først vil tjene sig ind igen senere.
  Lånets tilbagebetalingsperiode kan fastsættes således, at den offentlige indkøber først skal begynde at tilbagebetale lånet, når innovationen begynder at levere reel kvalitet og egentlige omkostningsforbedringer for køberen. Lånet kan også lette vanskelighederne ved at synkronisere finansielle ressourcer til at indlede et samarbejdsbaseret indkøb, fordi et lån kan sætte alle medlemmer af gruppen i stand til straks at foretage fælles indkøb, samtidig med at de hver især får mulighed for at tilbagebetale deres del af lånet med forskellige individuelle tidsfrister.
  I lyset af »
  Innovfin for innovatorer
  « kan EIB og EIF hjælpe virksomheder, der er involveret i prækommercielle udbud og offentlige indkøb af innovative løsninger, med at få lettere adgang til lån, garantier, modgarantier, hybrid-, mezzanin- og egenkapitalfinansiering med henblik på at få deres virksomhed til at vokse under et innovationsindkøb for at opnå en bredere kommercialisering af løsninger.

  Flere oplysninger findes på:

  Store InnovFin-projekter/videnskab:

  https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm

  InnovFin for innovatorer: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm |
| --- |

UDNYTTELSE AF FINANSIELLE INSTRUMENTER TIL AT MINDSKE RISIKOEN

Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) stiller med støtte fra Horisont 2020-arbejdsprogrammet om adgang til risikofinansiering to typer finansielle instrumenter til rådighed for at mindske risikoen for innovationsindkøb for både offentlige indkøbere og virksomheder (navnlig for nystartede virksomheder og SMV'er).

Under »
  InnovFin-store projekter/videnskab
  « yder EIB lån til individuelle eller grupper af offentlige indkøbere med henblik på at starte prækommercielle udbud og offentlige indkøb af innovative løsninger. Dette gør det muligt for køberne at overvinde de økonomiske vanskeligheder ved at investere i noget innovativt, som først vil tjene sig ind igen senere.

Lånets tilbagebetalingsperiode kan fastsættes således, at den offentlige indkøber først skal begynde at tilbagebetale lånet, når innovationen begynder at levere reel kvalitet og egentlige omkostningsforbedringer for køberen. Lånet kan også lette vanskelighederne ved at synkronisere finansielle ressourcer til at indlede et samarbejdsbaseret indkøb, fordi et lån kan sætte alle medlemmer af gruppen i stand til straks at foretage fælles indkøb, samtidig med at de hver især får mulighed for at tilbagebetale deres del af lånet med forskellige individuelle tidsfrister.

I lyset af »
  Innovfin for innovatorer
  « kan EIB og EIF hjælpe virksomheder, der er involveret i prækommercielle udbud og offentlige indkøb af innovative løsninger, med at få lettere adgang til lån, garantier, modgarantier, hybrid-, mezzanin- og egenkapitalfinansiering med henblik på at få deres virksomhed til at vokse under et innovationsindkøb for at opnå en bredere kommercialisering af løsninger.

Flere oplysninger findes på:

Store InnovFin-projekter/videnskab:

https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm

InnovFin for innovatorer: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm

3.   TILTRÆKNING AF INNOVATORER

Tiltrækning af innovatorer, navnlig nyetablerede high-tech-virksomheder og innovative SMV'er, er en af de største udfordringer i forbindelse med innovationsindkøb. I nogle sektorer er disse virksomheder stærkt afhængige af, at offentlige indkøbere indfører deres innovative løsninger (21), samtidig med at de offentlige indkøbere har brug for deres innovationspotentiale for at kunne levere offentlige tjenester efter de nyeste standarder. Samtidig mangler nyetablerede virksomheder og SMV'er ofte de robuste kapaciteter og dokumenterede resultater, som de offentlige indkøbere sædvanligvis kræver.

Offentlige indkøbere har generelt to hovedmuligheder: tilpasse udbudsproceduren til disse innovatorer (afsnit 3.1) og mobilisere innovationsformidlere (afsnit 3.3).

3.1.   
  Åbning af dørene til offentlige udbud for mindre innovatorer

I henhold til traktatens bestemmelser skal alle innovationsindkøb både over og under tærsklerne for offentlige udbud være åbne for økonomiske aktører i alle størrelser. Innovationsindkøb tiltrækker imidlertid mere interesse fra små innovative virksomheden end almindelige udbud vedrørende standardprodukter. EU's udbudsregler fra 2014 har gjort det muligt for offentlige indkøbere at tilrettelægge procedurer, der ikke kun er tilpasset store virksomheder, men også mindre og innovative leverandører.

3.1.1.   Dialog med markedet

Det første skridt i retning af at modtage et tilbud fra en innovator er ganske enkelt: Gå i dialog med dem. Denne ualmindelig enkle tilgang løser to problemer: manglende kendskab til offentlige kontrakter i virksomhederne og manglende tillid. Begge disse problemer kan løses ved at indgå i en direkte dialog med en økonomisk aktør. Ligesom det er tilfældet med salgsargumenter, kan en direkte dialog overbevise selv en skeptisk virksomhed om at gøre forretning med offentlige indkøbere.

Kommunikationsmidlerne kan være en e-mail eller et opkald til forhåndsudpegede virksomheder. Det kan også ske gennem netværkssamarbejde og formidling af information på handelsmesser. Kommunikationen kan være minimalistisk og begrænset (f.eks. ved at sende et link til en udbudsbekendtgørelse til visse virksomheder eller industrisammenslutninger) eller mere udførlig (f.eks. en præsentation af udbudsdokumenterne på en handelsmesse, i et webinar eller i sociale medier). I lande, hvor der er ringe tillid til offentlige indkøb, spiller sådanne kontakter også en vigtig rolle med hensyn til at give en procedure et mere menneskeligt ansigt og øge virksomhedernes tillid til, at kontrakten vil blive tildelt på grundlag af fair konkurrence.

For at undgå diskrimination og forskelsbehandling er offentlige indkøbere imidlertid også underlagt begrænsninger med hensyn til, hvordan de deler oplysninger med leverandørerne. For at sikre, at der er en åben og effektiv konkurrence, må ingen potentiel leverandør gives eksklusiv eller præferentiel adgang til dokumenter eller oplysninger. Offentlige indkøbere skal også udarbejde tilstrækkelig dokumentation for al mundtlig kommunikation, de har med forretningsforbindelser (22).

| EKSEMPEL


  EN PROAKTIV TILGANG TIL INDKØB:


  Livreddende telemedicin på intensivafdelinger på europæiske hospitaler


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Hospitaler i Nederlandene, Spanien, Belgien og Finland efterspurgte udvikling af en fuldstændigt interoperabel telemedicinplatform til teledetektion og telebehandling af patienter på intensivafdelinger med forhøjet risiko for fatal sepsis.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Hospitalerne begyndte at promovere det kommende udbud så hurtigt som muligt ved at offentliggøre en forhåndsmeddelelse i TED og ved at indsamle oplysninger fra potentielle tilbudsgivere gennem en indledende markedsundersøgelse, der blev afholdt som en række fysiske møder suppleret med et onlinespørgeskema. Denne tilgang gav de offentlige indkøbere bredt indblik i den aktuelle situation. Det bekræftede, at det planlagte budget for udbuddet var tilstrækkeligt, og afdækkede, hvilke andre oplysninger der skulle udfordres.
  Promoveringen af udbuddet påbegyndtes via THALEA's (23) websted og gennem indlæg på andre websteder og i andre fora og nyhedsbreve om indkøb inden for sundhed, IT og innovation. Køberne promoverede også forhåndsmeddelelsen og udbudsbekendtgørelsen på handelsmesser i sundhedssektoren og IT-sektoren. Der blev udsendt målrettede forsendelser til industrisammenslutninger, handelskamre, nationale kontaktpunkter for sundheds- og IT-sektoren under Horisont 2020-programmet og virksomheder, der vides at være aktive på området. Promoveringen blev styrket via sociale medier for især at nå ud til SMV'er, f.eks. gennem Start-up Europe, EU's SMV-instrument, EU's digitale indre marked og EU's Twitter-konti på sundhedsområdet.

  Hvad var resultatet?

  De prækommercielle udbud tiltrak ikke blot tilbud fra store virksomheder, men også fra mindre innovatorer, herunder nystartede virksomheder. Resultatet af udbuddet er, at det lykkedes to nystartede virksomheder og en stor aktør at levere nye algoritmer og forbedrede løsninger til opdagelse af risici. De bidrager til en tidligere diagnosticering og til en betydelig forbedring i intensivafdelingernes effektivitet. Dette førte til en reduktion i dødeligheden som følge af sepsis på 25 %. Det forkortede også varigheden af hospitalsophold med 20-50 %.
  Hospitalerne har udvidet gruppen af indkøbere i forbindelse med et opfølgende udbud, således at denne type innovative løsninger kan indføres mere bredt i Europa. De har iværksat nye åbne markedsundersøgelser vedrørende dette udbud for at promovere det nye kommende udbud til innovatorer og holde sig ajour med den seneste udvikling på området.

  Flere oplysninger findes på:


  http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation


  http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview


  http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:EN:HTML |
| --- |

EKSEMPEL

EN PROAKTIV TILGANG TIL INDKØB:

Livreddende telemedicin på intensivafdelinger på europæiske hospitaler

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Hospitaler i Nederlandene, Spanien, Belgien og Finland efterspurgte udvikling af en fuldstændigt interoperabel telemedicinplatform til teledetektion og telebehandling af patienter på intensivafdelinger med forhøjet risiko for fatal sepsis.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Hospitalerne begyndte at promovere det kommende udbud så hurtigt som muligt ved at offentliggøre en forhåndsmeddelelse i TED og ved at indsamle oplysninger fra potentielle tilbudsgivere gennem en indledende markedsundersøgelse, der blev afholdt som en række fysiske møder suppleret med et onlinespørgeskema. Denne tilgang gav de offentlige indkøbere bredt indblik i den aktuelle situation. Det bekræftede, at det planlagte budget for udbuddet var tilstrækkeligt, og afdækkede, hvilke andre oplysninger der skulle udfordres.

Promoveringen af udbuddet påbegyndtes via THALEA's (23) websted og gennem indlæg på andre websteder og i andre fora og nyhedsbreve om indkøb inden for sundhed, IT og innovation. Køberne promoverede også forhåndsmeddelelsen og udbudsbekendtgørelsen på handelsmesser i sundhedssektoren og IT-sektoren. Der blev udsendt målrettede forsendelser til industrisammenslutninger, handelskamre, nationale kontaktpunkter for sundheds- og IT-sektoren under Horisont 2020-programmet og virksomheder, der vides at være aktive på området. Promoveringen blev styrket via sociale medier for især at nå ud til SMV'er, f.eks. gennem Start-up Europe, EU's SMV-instrument, EU's digitale indre marked og EU's Twitter-konti på sundhedsområdet.

Hvad var resultatet?

De prækommercielle udbud tiltrak ikke blot tilbud fra store virksomheder, men også fra mindre innovatorer, herunder nystartede virksomheder. Resultatet af udbuddet er, at det lykkedes to nystartede virksomheder og en stor aktør at levere nye algoritmer og forbedrede løsninger til opdagelse af risici. De bidrager til en tidligere diagnosticering og til en betydelig forbedring i intensivafdelingernes effektivitet. Dette førte til en reduktion i dødeligheden som følge af sepsis på 25 %. Det forkortede også varigheden af hospitalsophold med 20-50 %.

Hospitalerne har udvidet gruppen af indkøbere i forbindelse med et opfølgende udbud, således at denne type innovative løsninger kan indføres mere bredt i Europa. De har iværksat nye åbne markedsundersøgelser vedrørende dette udbud for at promovere det nye kommende udbud til innovatorer og holde sig ajour med den seneste udvikling på området.

Flere oplysninger findes på:

http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation

http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview

http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:EN:HTML

3.1.2.   Færre administrative byrder

Den bureaukratiske byrde afskrækker ofte SMV'er og nyetablerede virksomheder fra at deltage i offentlige udbudsprocedurer. Afhængigt af medlemsstaten og den ordregivende myndighed skal de fremlægge administrative attester, der bekræfter deres retlige stilling, deres økonomiske og finansielle formåen samt deres tilbud, for at verificere udelukkelses- og udvælgelseskriterierne.

Med de ajourførte EU-regler er disse krav blevet forenklet. Tilbudsgivere kan nu indgive en egenerklæring, som angiver, om de opfylder alle administrative krav. De skal desuden kun indgive attester, der bekræfter deres egenerklæring, hvis deres tilbud evalueres som det bedste. Det er forretningsmæssigt mere fornuftigt at indsamle attester umiddelbart inden underskrivelsen af kontrakten end ved indledningen af en procedure.

Med den elektroniske version af denne egenerklæring — det fælles europæiske udbudsdokument (ESPD) (24) — er processen blevet endnu enklere. Med ESPD kan data genbruges, så tilbudsgivere hurtigere kan indgive et tilbud. Dette er en væsentlig forenkling for både offentlige indkøbere og tilbudsgivere.

ESPD-tjenester kører i de fleste medlemsstater (25). ESPD er en færdig liste over mulige elementer i egenerklæringen, som kan kræves for at deltage i offentlige udbudsprocedurer. For hver udbudsprocedure vælger de offentlige indkøbere de relevante krav, som tilbudsgiveren skal besvare.

I et mere integreret e-indkøbs- og e-forvaltningssystem (26) bør der etableres elektroniske link mellem ESPD og de offentlige elektroniske registre, der genererer de relevante attester, for at gennemføre princippet om »once-only«. Efter dette princip har offentlige indkøbere direkte adgang til den nødvendige dokumentation. Dette fritager tilbudsgivere for at indgive oplysninger, som medlemsstaterne allerede har i deres systemer. Sammen med eCertis-tjenesten (27), som kortlægger dokumentation fra alle europæiske lande, er dette muligt i grænseoverskridende sammenhænge.

| ESPD-TJENESTER:


  Finland viser mulighederne for forenkling

  ESPD-tjenester leveres i dag over hele Europa. Nogle omfatter grundlæggende funktioner, f.eks. dokumentation for opfyldelse af udelukkelseskriterier (betalte skatter og sociale ydelser osv.). Et stigende antal tjenester omfatter imidlertid link mellem ESPD og nationale databaser og andre merværditjenester. Disse kan omfatte lagring af virksomhedsprofiler for at mindske den administrative byrde for myndigheder og leverandører.
  I Finland blev den centrale e-udbudstjeneste forbundet til otte nationale databaser under implementeringen af ESPD-tjenesten. Myndigheder har nu direkte adgang til oplysninger indgivet af leverandører, som lagres i en virksomhedsprofil med henblik på nem genanvendelse. Den ledende leverandør kan desuden opfordre konsortiemedlemmer og underentreprenører til at udfylde ESPD direkte fra e-udbudsplatformen. Derved er det meget lettere for SMV'er at deltage i store offentlige udbudsprojekter.

  Flere oplysninger findes på:


  https://ec.europa.eu/tools/espd


  www.hanki-palvelu.fi |
| --- |

ESPD-TJENESTER:

Finland viser mulighederne for forenkling

ESPD-tjenester leveres i dag over hele Europa. Nogle omfatter grundlæggende funktioner, f.eks. dokumentation for opfyldelse af udelukkelseskriterier (betalte skatter og sociale ydelser osv.). Et stigende antal tjenester omfatter imidlertid link mellem ESPD og nationale databaser og andre merværditjenester. Disse kan omfatte lagring af virksomhedsprofiler for at mindske den administrative byrde for myndigheder og leverandører.

I Finland blev den centrale e-udbudstjeneste forbundet til otte nationale databaser under implementeringen af ESPD-tjenesten. Myndigheder har nu direkte adgang til oplysninger indgivet af leverandører, som lagres i en virksomhedsprofil med henblik på nem genanvendelse. Den ledende leverandør kan desuden opfordre konsortiemedlemmer og underentreprenører til at udfylde ESPD direkte fra e-udbudsplatformen. Derved er det meget lettere for SMV'er at deltage i store offentlige udbudsprojekter.

Flere oplysninger findes på:

https://ec.europa.eu/tools/espd

www.hanki-palvelu.fi

3.1.3.   Tilpasning af udvælgelseskriterier

Offentlige indkøbere vil ofte kræve, at de økonomiske aktører beviser, at de har den finansielle og/eller økonomiske formåen til at gennemføre en kontrakt. Dette er normalt en del af en due diligence-tilgang for at mindske enhver risiko for, at en entreprenør træder i likvidation under kontraktperioden, så det påvirker leverancerne til den offentlige tjeneste. Offentlige indkøbere søger i den forbindelse normalt oplysninger om årsregnskaber og omsætningsniveauer.

Der blev til tider stillet væsentlige finansielle krav til økonomiske aktører for at påvise denne formåen. F.eks. er den krævede minimumsomsætning ofte flere gange højere end værdien af den pågældende kontrakt. Et sådant krav sikrer ikke nødvendigvis tilfredsstillende opfyldelse af kontrakten. Det udelukker også alle potentielle tilbudsgivere med lavere omsætning, som muligvis har den nødvendige kapacitet og — endnu vigtigere — en bedre løsning.

Efter de nye regler kan offentlige indkøbere ikke længere kræve, at en tilbudsgiver har en omsætning på mere end det dobbelte af den anslåede kontraktværdi, medmindre der foreligger særlige omstændigheder (28). Med denne regel får nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er, som med en vis sandsynlighed er nyetablerede og har en relativt lav omsætning, bedre mulighed for at deltage.

| EKSEMPEL


  SKABE MULIGHEDER FOR SMV'ER:


  Droner og personlige værnemidler til bekæmpelse af skovbrand i Bulgarien og Serbien


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Byerne Kula i Bulgarien og Boljevac i Serbien ønskede at indkøbe specialkøretøjer, overvågningsdroner og personlige værnemidler til bekæmpelse af skovbrand i Bulgarien og Serbien. Da SMV'er på dette område kan levere løsninger af god kvalitet, ønskede de offentlige indkøbere at sikre, at de havde adgang til udbudsproceduren.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  De to byer udsendte lignende indkaldelser af tilbud. Den krævede minimumsomsætning under kriterierne for finansiel formåen svarede til værdien af deres tilbud (ikke mere). Tilbudsgivernes gennemsnitlige årlige omsætning i de tre foregående regnskabsår skulle overstige værdien af deres tilbud.
  Da køberne opdelte kontrakten i dele — den samlede kontraktværdi var fordelt over de forskellige dele — køretøjer, droner og værnemidler — kunne SMV'er opfylde kriterierne vedrørende finansiel formåen.

  Hvad var resultatet?

  Denne tilgang satte SMV'er i stand til at vinde kontrakterne om innovativt udstyr.

  Flere oplysninger findes på:


  http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915


  http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:EN:HTML&src=0 (for Kula)


  http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:EN:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC


  http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:EN:HTML&src=0 (for Boljevac)


  (medfinansieret af det grænseoverskridende program for Bulgarien-Serbien under Interreg-IPA) |
| --- |

EKSEMPEL

SKABE MULIGHEDER FOR SMV'ER:

Droner og personlige værnemidler til bekæmpelse af skovbrand i Bulgarien og Serbien

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Byerne Kula i Bulgarien og Boljevac i Serbien ønskede at indkøbe specialkøretøjer, overvågningsdroner og personlige værnemidler til bekæmpelse af skovbrand i Bulgarien og Serbien. Da SMV'er på dette område kan levere løsninger af god kvalitet, ønskede de offentlige indkøbere at sikre, at de havde adgang til udbudsproceduren.

Hvad blev gjort på en anden måde?

De to byer udsendte lignende indkaldelser af tilbud. Den krævede minimumsomsætning under kriterierne for finansiel formåen svarede til værdien af deres tilbud (ikke mere). Tilbudsgivernes gennemsnitlige årlige omsætning i de tre foregående regnskabsår skulle overstige værdien af deres tilbud.

Da køberne opdelte kontrakten i dele — den samlede kontraktværdi var fordelt over de forskellige dele — køretøjer, droner og værnemidler — kunne SMV'er opfylde kriterierne vedrørende finansiel formåen.

Hvad var resultatet?

Denne tilgang satte SMV'er i stand til at vinde kontrakterne om innovativt udstyr.

Flere oplysninger findes på:

http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915

http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:EN:HTML&src=0 (for Kula)

http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:EN:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC

http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:EN:HTML&src=0 (for Boljevac)

(medfinansieret af det grænseoverskridende program for Bulgarien-Serbien under Interreg-IPA)

De økonomiske aktører skal ofte — for at påvise deres tekniske formåen til at gennemføre den pågældende offentlige kontrakt — fremlægge en liste over udførte arbejder, leverancer eller tjenesteydelser, de tidligere har udført. Denne liste skal ofte ledsages af attester for tilfredsstillende udførelse eller andre oplysninger. Dette krav er en udfordring for nystartede virksomheder, som netop er blevet oprettet, og som endnu ikke har haft tid til at opnå referencer. Denne tilgang kan derfor udelukke dem fra at deltage i visse offentlige udbudsprocedurer, selv om de nystartede virksomheder meget vel kan have de nødvendige færdigheder til at gennemføre kontrakten — måske endda med en mere innovativ teknisk løsning.

Offentlige indkøbere har mulighed for at anmode om anden dokumentation fra økonomiske aktører som bevis for deres formåen (29). Afhængigt af kontrakten kan den økonomiske aktør fremlægge de uddannelsesmæssige og faglige kvalifikationer hos tjenesteudbyderen eller entreprenøren eller virksomhedens ledelse eller en indikation af hvilke systemer til styring og sporing af forsyningskæden, som den økonomiske aktør vil kunne anvende ved opfyldelsen af kontrakten. Bevismidler, der ikke kræver, at en tilbudsgiver har været erhvervsdrivende i mange år, og som også gør nystartede virksomheder i stand til at konkurrere om kontrakten.

3.1.4.   Brug af delkontrakter

Opdeling af offentlige kontrakter i dele er en anden metode til at tiltrække innovatorer. Størrelsen af hver del kan svare til nyetablerede virksomheders og innovative SMV'ers operationelle formåen. Ved brug af delkontrakter kan afhængigheden af én bestemt leverandør også mindskes, også i tilfælde af fortrinsvis store leverandører. I disse tilfælde kan den offentlige indkøber fastsætte krav vedrørende interoperabilitet og/eller åbne standarder for at forbinde forskellige dele af et system, som leverandører leverer under forskellige delkontrakter. I denne henseende bør den kontrakt, der indgås med leverandøren, fastsætte regler for den fremtidige udnyttelse af den intellektuelle ejendomsret, der udspringer af projektet.

Efter de nye EU-regler forventes offentlige indkøbere at overveje delkontrakter i alle offentlige kontrakter (30). I praksis skal de finde den rigtige balance mellem to hensyn: på den ene side brug af delkontrakter for at fremme mindre innovative leverandørers deltagelse og sikre overgangen til mere åbne og interoperable løsninger og på den anden side minimering af deres egne administrative byrde ved at indgå kontrakt med en enkelt entreprenør, som vil håndtere alle opgaver.

| EKSEMPEL


  MULIGHEDER FOR SMV'ER INDEN FOR STØRRE PROJEKTER:


  Fremtidssikret trafikstyringscentre til England og Nederlandene


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  De nederlandske og engelske vejmyndigheder, Rijkswaterstaat og Highways England, ønskede en åben modulbaseret softwareplatform til deres næste generation af trafikstyringscentre. Målet var at eliminere afhængigheden af én leverandør og give mindre innovative virksomheder mulighed for at levere nye innovative tjenester.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  For at opfylde deres målsætning lancerede de offentlige indkøbere to fælles udbudsprocedurer, der blev gennemført parallelt:






  1) | et offentligt indkøb for at erstatte deres tilpassede softwareplatform med en ny med åbne grænseflader |
| --- | --- |

EKSEMPEL

MULIGHEDER FOR SMV'ER INDEN FOR STØRRE PROJEKTER:

Fremtidssikret trafikstyringscentre til England og Nederlandene

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

De nederlandske og engelske vejmyndigheder, Rijkswaterstaat og Highways England, ønskede en åben modulbaseret softwareplatform til deres næste generation af trafikstyringscentre. Målet var at eliminere afhængigheden af én leverandør og give mindre innovative virksomheder mulighed for at levere nye innovative tjenester.

Hvad blev gjort på en anden måde?

For at opfylde deres målsætning lancerede de offentlige indkøbere to fælles udbudsprocedurer, der blev gennemført parallelt:

1)

et offentligt indkøb for at erstatte deres tilpassede softwareplatform med en ny med åbne grænseflader

| 2) | et prækommercielt udbud for at udvikle nye innovative trafikstyringsmoduler, der skulle køre på den nye åbne platform. For at sikre tilstrækkelig konkurrence mellem leverandører og interoperabilitet mellem de forskellige moduler opdelte de offentlige indkøbere det prækommercielle udbud i delkontrakter for hvert modul. |
| --- | --- |

2)

et prækommercielt udbud for at udvikle nye innovative trafikstyringsmoduler, der skulle køre på den nye åbne platform. For at sikre tilstrækkelig konkurrence mellem leverandører og interoperabilitet mellem de forskellige moduler opdelte de offentlige indkøbere det prækommercielle udbud i delkontrakter for hvert modul.

Hvad var resultatet?

Det første udbud sikrede sund konkurrence mellem eksisterende større leverandører for at åbne den underliggende softwareplatform. Med det andet udbud vedrørende forskning og udvikling deltog flere SMV'er, herunder SMV'er, som ikke tidligere var aktive på trafikstyringsområdet.

Dette førte til avancerede nye moduler til: i) avanceret distribueret netværksstyring for at reducere trafikpropper og CO2-udledning, ii) forudsigelse og forebyggelse af trafikulykker for at forbedre trafiksikkerheden og iii) interoperable intelligente transportsystemer, der fremmer indførelse af intelligente biler og andre teknologiske innovationer.

Denne tilgang, som er baseret på den åbne modularkitektur, skulle desuden sikre omkostningsbesparelser på 20 %.

Flere oplysninger findes på:

http://charmprogramme.com

3.1.5.   Brug af standarder, open data, åbne grænseflader og open source-software

Standarder, open data, åbne grænseflader og open source-software er en anden mulighed for at åbne op for økosystemer. De kan skabe plads til, at mindre innovatorer kan spille en rolle i store projekter, eller til at mindre innovatorer selv kan vinde kontrakter og udvide deres virksomhed. I kontrakterne bør der imidlertid fastsættes regler om adgang til allerede eksisterende intellektuelle ejendomsrettigheder, som er nødvendige for at gennemføre innovationsprocessen, og adgang til nye intellektuelle ejendomsrettigheder, der udspringer af innovationsprocessen.

| EKSEMPEL


  INDKØB AF EN ÅBEN INNOVATIONSPROCES:


  Et intelligent net til »City of Light«


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Byen Eindhoven i Nederlandene ønskede at forbedre livskvaliteten i byen og styrke sit omdømme som »City of Light«.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  I stedet for at indkøbe et specifikt produkt eller en specifik løsning indkøbte kommunen en åben innovationsproces. Denne nye tilgang var baseret en køreplan over byens ambitioner indtil 2030. Den var baseret på et løbende samarbejde mellem en tjenesteudbyder, borgerne, forskningsinstitutioner og kommunen. I selve kernen var brugerne involveret i et »levende laboratorium« for at opfange og reagere på ændringer, som køberen ikke kunne forudse fra starten.
  Udbudsproceduren bestod af en markedshøring, en konkurrencepræget dialog (i tre fortløbende runder med tre konsortier, der var udvalgt på forhånd), en udbudsfase og en fase før tildelingen, hvor det vindende tilbud blev valideret. »Innovativ kraft«, herunder synspunkter, strategi og erfaring med implementeringen af åben innovation, var blandt udvælgelseskriterierne. Udvælgelsesprocessen var baseret en »Best Value«-metode.

  Hvad var resultatet?

  Den ene leverandør udviklede et sammenkædet intelligent udformet »åbent« system af belysningssystemer i det offentlige rum. Det bruges (eller kan bruges) til at udføre forskellige tjenester, der varetages af forskellige andre innovative leverandører, herunder nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er, for at sikre kontinuerlig innovation.

  Flere oplysninger findes på:


  https://www.jouwlichtop040.nl |
| --- |

EKSEMPEL

INDKØB AF EN ÅBEN INNOVATIONSPROCES:

Et intelligent net til »City of Light«

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Byen Eindhoven i Nederlandene ønskede at forbedre livskvaliteten i byen og styrke sit omdømme som »City of Light«.

Hvad blev gjort på en anden måde?

I stedet for at indkøbe et specifikt produkt eller en specifik løsning indkøbte kommunen en åben innovationsproces. Denne nye tilgang var baseret en køreplan over byens ambitioner indtil 2030. Den var baseret på et løbende samarbejde mellem en tjenesteudbyder, borgerne, forskningsinstitutioner og kommunen. I selve kernen var brugerne involveret i et »levende laboratorium« for at opfange og reagere på ændringer, som køberen ikke kunne forudse fra starten.

Udbudsproceduren bestod af en markedshøring, en konkurrencepræget dialog (i tre fortløbende runder med tre konsortier, der var udvalgt på forhånd), en udbudsfase og en fase før tildelingen, hvor det vindende tilbud blev valideret. »Innovativ kraft«, herunder synspunkter, strategi og erfaring med implementeringen af åben innovation, var blandt udvælgelseskriterierne. Udvælgelsesprocessen var baseret en »Best Value«-metode.

Hvad var resultatet?

Den ene leverandør udviklede et sammenkædet intelligent udformet »åbent« system af belysningssystemer i det offentlige rum. Det bruges (eller kan bruges) til at udføre forskellige tjenester, der varetages af forskellige andre innovative leverandører, herunder nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er, for at sikre kontinuerlig innovation.

Flere oplysninger findes på:

https://www.jouwlichtop040.nl

| EKSEMPEL


  VÆKSTMULIGHEDER FOR NYETABLEREDE VIRKSOMHEDER:


  Bevaring af kulturarv i innovative digitale open source-arkiver


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Nationale kulturinstitutioner, audiovisuelle arkiver, offentlige biblioteker og lokale kulturarvsinstitutioner fra Sverige, Belgien, Irland, Nederlandene, Tyskland, Spanien, Estland og Grækenland ønskede alle at tage fat om den samme udfordring: forbedring af kvaliteten af digitale filer, der bevarer kulturelt indhold på lang sigt for at forhindre, at datalagringskvaliteten forringes på sigt.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Sammen indkøbte de forskning og udvikling fra flere virksomheder for at opbygge nye standardiserede open source-værktøjer, der kan hjælpe arkivarerne med at sikre, at alle filer opfylder kravene for at kunne bevares på lang sigt.

  Hvad var resultatet?

  De udvalgte leverandører var små innovative virksomheder, primært nyetablerede virksomheder. Af de seks virksomheder, der deltog i udbuddet, udviklede de tre innovative værktøjer, der i) sænker omkostningerne og ii) forbedrer nøjagtigheden og den generelle kvalitet af digitalisering og langsigtet bevaring af det kulturelle indhold.
  Kulturarvsinstitutioner i andre dele af verden, herunder USA, bruger nogle af de mest avancerede løsninger, der er udviklet af de udvalgte nyetablerede virksomheder.

  Flere oplysninger findes på:


  http://www.preforma-project.eu |
| --- |

EKSEMPEL

VÆKSTMULIGHEDER FOR NYETABLEREDE VIRKSOMHEDER:

Bevaring af kulturarv i innovative digitale open source-arkiver

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Nationale kulturinstitutioner, audiovisuelle arkiver, offentlige biblioteker og lokale kulturarvsinstitutioner fra Sverige, Belgien, Irland, Nederlandene, Tyskland, Spanien, Estland og Grækenland ønskede alle at tage fat om den samme udfordring: forbedring af kvaliteten af digitale filer, der bevarer kulturelt indhold på lang sigt for at forhindre, at datalagringskvaliteten forringes på sigt.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Sammen indkøbte de forskning og udvikling fra flere virksomheder for at opbygge nye standardiserede open source-værktøjer, der kan hjælpe arkivarerne med at sikre, at alle filer opfylder kravene for at kunne bevares på lang sigt.

Hvad var resultatet?

De udvalgte leverandører var små innovative virksomheder, primært nyetablerede virksomheder. Af de seks virksomheder, der deltog i udbuddet, udviklede de tre innovative værktøjer, der i) sænker omkostningerne og ii) forbedrer nøjagtigheden og den generelle kvalitet af digitalisering og langsigtet bevaring af det kulturelle indhold.

Kulturarvsinstitutioner i andre dele af verden, herunder USA, bruger nogle af de mest avancerede løsninger, der er udviklet af de udvalgte nyetablerede virksomheder.

Flere oplysninger findes på:

http://www.preforma-project.eu

3.1.6.   Udformning af SMV-venlige betalingsordninger

Nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er har brug for hurtige og regelmæssige betalinger, da de ikke har de samme finansielle buffere som større virksomheder. Offentlige indkøbere kan anvende forskellige betalingsordninger, afhængigt af om en SMV er en direkte entreprenør eller en underentreprenør.

For direkte entreprenører kan forskudsbetalinger være en afgørende faktor, som sætter SMV'er i stand til at deltage.

For underentreprenører kan medlemsstaterne kræve, at de offentlige indkøbere betaler underentreprenørerne direkte. Med en sådan kortere betalingskæde vil underentreprenører, f.eks. nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er, modtage hurtigere betaling. De vil også undgå risikoen for forsinket betaling som følge af eventuelle mangler fra hovedentreprenørens side.

Hvis direkte betalinger ikke er den mest hensigtsmæssige metode, kan underentreprenører støttes på andre måder, f.eks. ved at tilskynde hovedentreprenørerne til at forkorte betalingsfristerne.

| DRIVKRAFT TIL NYETABLEREDE VIRKSOMHEDER GENNEM RETTIDIGE BETALINGER


  Forskudsbetaling

  Byen Paris havde konstateret, at de sædvanlige betalingsordninger med små foreløbige betalinger og en stor endelig betaling ved slutningen af indkøbet var en hindring for mange SMV'ers deltagelse. For at sætte nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er i stand til at deltage i offentlige udbud øgede Paris forskudsbetalingerne fra 5 % til 20 % i 2017.

  Flere oplysninger findes på:


  https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1


  Indsats mod forsinket betaling

  I henhold til den spanske lov om offentlige kontrakter kan ordregivende myndigheder angive den gennemsnitlige betalingstid over for underentreprenører som et af kriterierne for vurdering af finansiel formåen. I 2016 medtog byen Madrid en afgift for manglende betaling af underentreprenører på op til 50 % af det skyldige beløb i en renovationskontrakt.

  Flere oplysninger findes på:


  https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1 |
| --- |

DRIVKRAFT TIL NYETABLEREDE VIRKSOMHEDER GENNEM RETTIDIGE BETALINGER

Forskudsbetaling

Byen Paris havde konstateret, at de sædvanlige betalingsordninger med små foreløbige betalinger og en stor endelig betaling ved slutningen af indkøbet var en hindring for mange SMV'ers deltagelse. For at sætte nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er i stand til at deltage i offentlige udbud øgede Paris forskudsbetalingerne fra 5 % til 20 % i 2017.

Flere oplysninger findes på:

https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1

Indsats mod forsinket betaling

I henhold til den spanske lov om offentlige kontrakter kan ordregivende myndigheder angive den gennemsnitlige betalingstid over for underentreprenører som et af kriterierne for vurdering af finansiel formåen. I 2016 medtog byen Madrid en afgift for manglende betaling af underentreprenører på op til 50 % af det skyldige beløb i en renovationskontrakt.

Flere oplysninger findes på:

https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1

3.2.   
  Udvikling af en økosystemtilgang til innovation

Hvad er et økosystem inden for innovation?

Innovationsøkosystemet består af virksomhedsdeltagere, nystartede virksomheder, den akademiske verden, tekniske tjenester og støttetjenester og de enkeltpersoner, der fremmer innovation. De spiller alle en vigtig rolle med hensyn til at skabe værdi i det større økosystem ved at omsætte nye idéer til virkelighed gennem adgang til finansielle investeringer. Innovationsøkosystemet skaber en aktiv informations- og ressourcestrøm, så idéer kan omsættes til virkelighed. Innovatorer og entreprenører udvikler og iværksætter gennem disse økosystemer løsninger for at løse virkelige problemer hurtigere, end det ville være tilfældet uden økosystemet. Denne proces skaber ekspertise på nye områder, bidrager til at diversificere økonomien og giver virksomhederne mulighed for at møde deres kunder, der hvor de befinder sig.

Hvad er en økosystemtilgang til innovation?

Målet med en økosystemtilgang er at identificere og interagere med de vigtigste innovatorer — nystartede virksomheder, innovatorer og akademikere — og engagere dem til at hjælpe med at udvikle innovationskapacitet.

Hvad betyder dette for offentlige indkøbere?

Innovationsøkosystemet giver den offentlige indkøber en bedre vision omkring flere spørgsmål: Hvor skal den næste generation af idéer og koncepter komme fra? Hvor interessant er den innovative udvikling? På hvilket trin i udviklingen af innovation er det relevant at deltage? Hvilken værdi kan den innovative løsning skabe i forhold til eksisterende løsninger? Hvem er de nye aktører i økosystemet, der skal holdes øje med i forbindelse med leverandørernes markedsanalyser?

Den offentlige indkøber bør knytte forbindelser til innovationsøkosystemer: klynger, inkubatorer, innovationsagenturer eller levende laboratorier (på lokalt, regionalt, nationalt eller endog europæisk plan) og lære at samarbejde med dem. En anden god praksis for at få kendskab til aktørerne i et bestemt økosystem kan være brugen af hackathons (31).

Disse aktiviteter gør den offentlige indkøber bedre i stand til at identificere innovatorer og iværksætte et værdifuldt samarbejde om medskabelse, vurdere et nyt produkts parathed og identificere omkostningerne forbundet med at anvende de innovative teknologier.

| EKSEMPEL


  WORKSHOP ARRANGERET AF DET FRANSKE TRANSPORTMINISTERIUM MED OFFENTLIGE INDKØBERE OG AKTØRER FRA INNOVATIONSØKOSYSTEMET I MOBILITETSSEKTOREN (JANUAR 2020)

  Det franske transportministerium afholdt en træningsworkshop i et levende laboratorium med deltagelse af flere lokale myndigheder af forskellig størrelse (fra byer med over 2 mio. indbyggere til lidt over 30 000 indbyggere), store virksomheder, der varetager mobilitetsinfrastruktur (f.eks. offentlig transport), nystartede virksomheder og tekniske specialister inden for transport. Ved at afholde denne workshop i et levende laboratorium kunne indkøbere komme i kontakt med innovationsaktører i mobilitetssektoren.
  Formålet med arrangementet var at tilrettelægge et samarbejde mellem alle deltagerne for først at revidere de tekniske specifikationer for indkøb af en samkørselsapplikation og derefter udarbejde innovative tekniske specifikationer, der gør det muligt for innovative virksomheder at afgive tilbud.
  Denne workshop var lærerig, både for virksomheder, som var i stand til bedre at forstå de retlige rammer for offentlige indkøb, og for offentlige indkøbere, som kunne overveje, hvordan et projekt kunne gøres mere åbent over for innovation. Køberne udarbejdede f.eks. et dashboard for at fastslå de resultater, der forventes af en innovativ løsning. Køberne foreslog også, at specifikationerne kunne omfatte et kort videopræsentation med de vigtigste punkter i anmodningen.

  Flere oplysninger findes på:


  https://www.francemobilites.fr/


  https://www.liberte.paris/ |
| --- |

EKSEMPEL

WORKSHOP ARRANGERET AF DET FRANSKE TRANSPORTMINISTERIUM MED OFFENTLIGE INDKØBERE OG AKTØRER FRA INNOVATIONSØKOSYSTEMET I MOBILITETSSEKTOREN (JANUAR 2020)

Det franske transportministerium afholdt en træningsworkshop i et levende laboratorium med deltagelse af flere lokale myndigheder af forskellig størrelse (fra byer med over 2 mio. indbyggere til lidt over 30 000 indbyggere), store virksomheder, der varetager mobilitetsinfrastruktur (f.eks. offentlig transport), nystartede virksomheder og tekniske specialister inden for transport. Ved at afholde denne workshop i et levende laboratorium kunne indkøbere komme i kontakt med innovationsaktører i mobilitetssektoren.

Formålet med arrangementet var at tilrettelægge et samarbejde mellem alle deltagerne for først at revidere de tekniske specifikationer for indkøb af en samkørselsapplikation og derefter udarbejde innovative tekniske specifikationer, der gør det muligt for innovative virksomheder at afgive tilbud.

Denne workshop var lærerig, både for virksomheder, som var i stand til bedre at forstå de retlige rammer for offentlige indkøb, og for offentlige indkøbere, som kunne overveje, hvordan et projekt kunne gøres mere åbent over for innovation. Køberne udarbejdede f.eks. et dashboard for at fastslå de resultater, der forventes af en innovativ løsning. Køberne foreslog også, at specifikationerne kunne omfatte et kort videopræsentation med de vigtigste punkter i anmodningen.

Flere oplysninger findes på:

https://www.francemobilites.fr/

https://www.liberte.paris/

3.3.   
  Mobilisering af innovationsformidlere

Forbindelserne mellem nyetablerede virksomheder, der tilbyder innovative løsninger, og innovative SMV'er på den ene side og offentlige indkøbere på den anden side er ofte svage og etableres ikke spontant. Innovationsformidlere kan hjælpe med at opbygge eller forstærke sådanne forbindelser.

En innovationsformidler kan være enhver institution, som har kapacitet og vilje til at matche begyndende innovation med et behov på efterspørgselssiden. Formidleren kan være en del af den samlede innovationslivscyklus og en drivkraft bag innovationsindkøbet. Formidleren kan aktivt deltage i kanaliseringen af idéer fra potentielle leverandører af innovation til netværk af potentielle offentlige indkøbere af innovation, uanset om der er tale om byer, civilbeskyttelsesmyndigheder eller andre relevante offentlige indkøbere. Omvendt kan en formidler kommunikere de offentlige indkøberes behov til industrien. Innovationsformidlere kan også medvirke til at gøre innovative idéer parate til specifikke offentlige udbudsprocedurer.

Innovationsformidlerens opgaver kan omfatte:

| — | rådgivning af offentlige indkøbere om, hvordan de definerer deres behov, som potentielt kan opfyldes gennem innovationsindkøb |
| --- | --- |

—

rådgivning af offentlige indkøbere om, hvordan de definerer deres behov, som potentielt kan opfyldes gennem innovationsindkøb

| — | organisering af offentlige indkøbere, der er interesserede i innovationsindkøb, i netværk, hvor de kan dele viden, udveksle god praksis og kommunikere med markedet (f.eks. markedshøring og fælles forpligtelse til fremtidige innovationsindkøb) |
| --- | --- |

—

organisering af offentlige indkøbere, der er interesserede i innovationsindkøb, i netværk, hvor de kan dele viden, udveksle god praksis og kommunikere med markedet (f.eks. markedshøring og fælles forpligtelse til fremtidige innovationsindkøb)

| — | identifikation af lovende innovative løsninger, som er egnede til at matche de offentlige indkøberes behov. Sådanne løsninger er normalt mere velegnede til at blive kommercialiseret og opskaleret gennem disruptiv end trinvis innovation. |
| --- | --- |

—

identifikation af lovende innovative løsninger, som er egnede til at matche de offentlige indkøberes behov. Sådanne løsninger er normalt mere velegnede til at blive kommercialiseret og opskaleret gennem disruptiv end trinvis innovation.

Afhængigt af deres forretningsmodel kan de også lette adgangen til finansiering og hjælpe med at forvalte intellektuelle ejendomsrettigheder.

Innovationsformidlere bør ikke fungere som sælgere af uopfordrede forslag til offentlige indkøbere og heller ikke som stedfortrædere for offentlige indkøbere. Offentlige indkøbere er stadig ansvarlige for, at hele proceduren — indledning af en dialog med markedet inden udbudsproceduren og gennemførelsen af selve udbudsproceduren (32) — er åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende.

| EKSEMPEL


  INNOVATIONSFORMIDLING I EUROPA:


  TekesMatch i Finland

  En nylig finsk innovation, TekesMatch, er en semantisk matching-softwareapplikation, der på et øjeblik matcher investorer med innovatorer. Dette tog 3 uger, inden dette innovative værktøj blev taget i brug. TekesMatch blev opfundet med hjælp fra en projektkonkurrence og en hackathon. Fremme af investeringer med denne type software giver nyetablerede virksomheder enorme muligheder for at vokse.

  Flere oplysninger findes på:


  http://www.aalto.fi/en/current/news/2017-03-06/


  https://www.twobirds.com/en/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch


  Østrigsk matchmaking-platform

  Kompetencecentret for innovation inden for offentlige indkøb i Østrig (IÖB-Servicestelle) har til opgave at »bygge bro mellem offentlige indkøbere og leverandører«. For at fremme denne idé har IÖB-Servicestelle lanceret en digital platform, som flere og flere offentlige indkøbere anvender i forbindelse med deres markedsundersøgelser.
  Platformen tilbyder oplysninger, herunder kontaktoplysningerne, om en lang række innovative produkter og tjenesteydelser, som evalueres af uafhængige eksperter og er klar til brug i den offentlige sektor. Platformen giver desuden offentlige indkøbere mulighed for at fortælle om deres seneste udfordringer for at forhøre sig på markedet om nye idéer og koncepter.
  I 2018 findes mere end 100 innovative løsninger i produktkategorier som f.eks. IT, energi, mobilitet, facility management og sundhedspleje på platformen, og leverandører har mulighed for at komme i kontakt med offentlige indkøbere. Siden da har en række offentlige indkøbere lavet et opslag om deres udfordringer inden for områder som f.eks. automation, markedsføring og PR, sensorteknologi og facility management. Disse offentlige indkøbere har modtaget mere end 230 forskellige idéer fra markedet gennem platformen.

  Flere oplysninger findes på:


  www.innovationspartnerschaft.at


  Europæisk pilotprojekt vedrørende innovationsformidlere (33)

  Projektet har til formål at skabe en model for en innovationsformidler, der samler ordregivende myndigheder, leverandører af innovation (med særligt fokus på SMV'er og nystartede virksomheder), investorer og forskere for at lette indkøb af innovative varer og tjenesteydelser.
  For at undersøge mulighederne for at oprette en innovationsformidler blev der iværksat en forslagsindkaldelse i 2018. Der blev dannet et konsortium bestående af syv forskellige enheder (herunder to innovationsagenturer, et samarbejdsnet, en specialiseret udbudskonsulentfunktion og en ordregivende myndighed). I den forbindelse testes fem IPB-net i fem forskellige medlemsstater (Spanien, Danmark, Irland, Tyskland og Østrig). Dette bør bidrage til at identificere, hvilken type organisation og metode der er bedst egnet til at gennemføre en innovationsformidlerordning.
  Det toårige projekt sluttede i august 2020. Det har givet sig udslag i, at der er udviklet og gennemført en forretningsmodel for innovationsformidlere, men også, at der er skabt forretningsmuligheder for SMV'er med offentlige indkøbere i de berørte medlemsstater. Der vil blive iværksat i alt otte innovative indkøbsprojekter, hovedsagelig om bæredygtig innovation.

  Flere oplysninger findes på:


  https://innovation-procurement.org/innobrokers/ |
| --- |

EKSEMPEL

INNOVATIONSFORMIDLING I EUROPA:

TekesMatch i Finland

En nylig finsk innovation, TekesMatch, er en semantisk matching-softwareapplikation, der på et øjeblik matcher investorer med innovatorer. Dette tog 3 uger, inden dette innovative værktøj blev taget i brug. TekesMatch blev opfundet med hjælp fra en projektkonkurrence og en hackathon. Fremme af investeringer med denne type software giver nyetablerede virksomheder enorme muligheder for at vokse.

Flere oplysninger findes på:

http://www.aalto.fi/en/current/news/2017-03-06/

https://www.twobirds.com/en/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch

Østrigsk matchmaking-platform

Kompetencecentret for innovation inden for offentlige indkøb i Østrig (IÖB-Servicestelle) har til opgave at »bygge bro mellem offentlige indkøbere og leverandører«. For at fremme denne idé har IÖB-Servicestelle lanceret en digital platform, som flere og flere offentlige indkøbere anvender i forbindelse med deres markedsundersøgelser.

Platformen tilbyder oplysninger, herunder kontaktoplysningerne, om en lang række innovative produkter og tjenesteydelser, som evalueres af uafhængige eksperter og er klar til brug i den offentlige sektor. Platformen giver desuden offentlige indkøbere mulighed for at fortælle om deres seneste udfordringer for at forhøre sig på markedet om nye idéer og koncepter.

I 2018 findes mere end 100 innovative løsninger i produktkategorier som f.eks. IT, energi, mobilitet, facility management og sundhedspleje på platformen, og leverandører har mulighed for at komme i kontakt med offentlige indkøbere. Siden da har en række offentlige indkøbere lavet et opslag om deres udfordringer inden for områder som f.eks. automation, markedsføring og PR, sensorteknologi og facility management. Disse offentlige indkøbere har modtaget mere end 230 forskellige idéer fra markedet gennem platformen.

Flere oplysninger findes på:

www.innovationspartnerschaft.at

Europæisk pilotprojekt vedrørende innovationsformidlere (33)

Projektet har til formål at skabe en model for en innovationsformidler, der samler ordregivende myndigheder, leverandører af innovation (med særligt fokus på SMV'er og nystartede virksomheder), investorer og forskere for at lette indkøb af innovative varer og tjenesteydelser.

For at undersøge mulighederne for at oprette en innovationsformidler blev der iværksat en forslagsindkaldelse i 2018. Der blev dannet et konsortium bestående af syv forskellige enheder (herunder to innovationsagenturer, et samarbejdsnet, en specialiseret udbudskonsulentfunktion og en ordregivende myndighed). I den forbindelse testes fem IPB-net i fem forskellige medlemsstater (Spanien, Danmark, Irland, Tyskland og Østrig). Dette bør bidrage til at identificere, hvilken type organisation og metode der er bedst egnet til at gennemføre en innovationsformidlerordning.

Det toårige projekt sluttede i august 2020. Det har givet sig udslag i, at der er udviklet og gennemført en forretningsmodel for innovationsformidlere, men også, at der er skabt forretningsmuligheder for SMV'er med offentlige indkøbere i de berørte medlemsstater. Der vil blive iværksat i alt otte innovative indkøbsprojekter, hovedsagelig om bæredygtig innovation.

Flere oplysninger findes på:

https://innovation-procurement.org/innobrokers/

4.   TILTRÆKNING AF INNOVATION

Når døren er åben for alle former for potentielle innovatorer, kan offentlige indkøbere koncentrere sig om at tiltrække innovation inden for hver offentlig udbudsprocedure.

Mange værktøjer kan anvendes i en offentlig udbudsprocedure, herunder de meget anvendte offentlige og begrænsede udbudsprocedurer (afsnit 4.1). Alternative offentlige udbudsprocedurer kan også specifikt omhandle innovation, f.eks. konkurrenceudbud med forhandling, konkurrencepræget dialog, projektkonkurrence, innovationspartnerskab eller prækommercielt udbud (afsnit 4.2).

De offentlige indkøbere vælger udbudsformen og de tekniske specifikationer. Hvorvidt innovationssamarbejdet bliver vellykket afhænger i sidste ende af de beslutninger, de træffer. Det, der følger efter, er ikke en opskrift, der passer til alle. Det er i stedet en fleksibel værktøjskasse, som kan inspirere til nye tilgange, som EU-reglerne har åbnet op for.

4.1.   
  Innovationsvenlige værktøjer til alle typer procedurer

I dette afsnit beskrives de muligheder, der er tilgængelige for alle offentlige udbudsprojekter. En relativt lille investering i udarbejdelsen og tilrettelæggelsen af udbudsproceduren på en innovationsvenlig måde er nok til, at der kan konstateres fordele for både den offentlige indkøber og leverandøren.

4.1.1.   Vurdering af behov

Inden de tekniske specifikationer opstilles, bør de offentlige indkøbere foretage en omfattende behovsvurdering for at definere det problem, der skal løses. Dette skridt kan forekomme overflødigt, da formålet med den offentlige udbudsprocedure sædvanligvis er indlysende. Dette er faktisk det afgørende øjeblik, hvor indførelsen af innovation kan begynde. I stedet for blot at erstatte forældet udstyr med mere af det samme eller forny udløbne servicekontrakter gennemfører den offentlige indkøber en funktionel analyse af organisationens og dens partneres/brugeres behov og udpeger eventuelle problemer eller områder, der kan forbedres. Denne analyse vil vise, om det udstyr og de tjenester, der hidtil har været anvendt, (stadig) er de mest hensigtsmæssige.

| EKSEMPEL


  MED UDGANGSPUNKT I BRUGERNE AF OFFENTLIGE TJENESTER:


  Tallinns intelligente havn


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  For at løse udfordringen med at styre den stigende trafik ønskede havnemyndigheden i Tallinn i Estland at købe et nyt elektronisk indtjekningssystem til både passagerkøretøjer og lastbiler.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  For at identificere sine behov gennemførte den offentlige indkøber 40 interview med passagerer, seks interview med chauffører, fire interview med repræsentanter for færgeselskaber, to interview med speditionsselskaber og fire interview med havnens ansatte.

  Hvad var resultatet?

  Ud fra vurderingen af brugernes behov kunne den offentlige indkøber anskaffe en innovativ løsning, der omfatter hele rejseprocessen for biler og lastbiler — fra forudgående onlineregistrering til indtjekning — og fuldautomatisk trafikstyring, der dirigerer køretøjerne op på færgen.

  Flere oplysninger findes på:


  http://www.portoftallinn.com/smart-port |
| --- |

EKSEMPEL

MED UDGANGSPUNKT I BRUGERNE AF OFFENTLIGE TJENESTER:

Tallinns intelligente havn

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

For at løse udfordringen med at styre den stigende trafik ønskede havnemyndigheden i Tallinn i Estland at købe et nyt elektronisk indtjekningssystem til både passagerkøretøjer og lastbiler.

Hvad blev gjort på en anden måde?

For at identificere sine behov gennemførte den offentlige indkøber 40 interview med passagerer, seks interview med chauffører, fire interview med repræsentanter for færgeselskaber, to interview med speditionsselskaber og fire interview med havnens ansatte.

Hvad var resultatet?

Ud fra vurderingen af brugernes behov kunne den offentlige indkøber anskaffe en innovativ løsning, der omfatter hele rejseprocessen for biler og lastbiler — fra forudgående onlineregistrering til indtjekning — og fuldautomatisk trafikstyring, der dirigerer køretøjerne op på færgen.

Flere oplysninger findes på:

http://www.portoftallinn.com/smart-port

| EKSEMPEL


  VURDERING AF DE FAKTISKE BEHOV I STEDET FOR AT KØBE MERE AF DET SAMME:


  Maltas overgang til cloudcomputing


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Når en dataserver er udtjent, lancerer offentlige indkøbere typisk et udbud med henblik på at anskaffe en tilsvarende server. Dette er ikke altid den bedste metode til at opfylde de nuværende behov, som kan have ændret sig.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Maltas regering er ved at skifte til en cloudbaseret infrastruktur for at optimere lagringen af officielle data. Offentlige indkøbere vurderer deres behov for datalagring med hensyn til kapacitet, sikkerhed, adgangsbetingelser for forskellige kategorier af brugere (f.eks. interne medarbejdere i forhold til telemedarbejdere), mobilitet osv. De kan også overveje alternative løsninger, f.eks. et datacenter, der deles med andre administrationer, eller cloudbaserede løsninger. Ud over sænkninger af hardware- og vedligeholdelsesomkostninger forbedrer cloudbaseret datalagring også dataportabiliteten og dermed medarbejdernes mobilitet.

  Flere oplysninger findes på:


  https://procurement.mita.gov.mt/open-calls/t04717-on-premise-private-cloud-enabling-infrastructure-and-software


  (Dette projekt er medfinansieret af de europæiske strukturfonde) |
| --- |

EKSEMPEL

VURDERING AF DE FAKTISKE BEHOV I STEDET FOR AT KØBE MERE AF DET SAMME:

Maltas overgang til cloudcomputing

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Når en dataserver er udtjent, lancerer offentlige indkøbere typisk et udbud med henblik på at anskaffe en tilsvarende server. Dette er ikke altid den bedste metode til at opfylde de nuværende behov, som kan have ændret sig.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Maltas regering er ved at skifte til en cloudbaseret infrastruktur for at optimere lagringen af officielle data. Offentlige indkøbere vurderer deres behov for datalagring med hensyn til kapacitet, sikkerhed, adgangsbetingelser for forskellige kategorier af brugere (f.eks. interne medarbejdere i forhold til telemedarbejdere), mobilitet osv. De kan også overveje alternative løsninger, f.eks. et datacenter, der deles med andre administrationer, eller cloudbaserede løsninger. Ud over sænkninger af hardware- og vedligeholdelsesomkostninger forbedrer cloudbaseret datalagring også dataportabiliteten og dermed medarbejdernes mobilitet.

Flere oplysninger findes på:

https://procurement.mita.gov.mt/open-calls/t04717-on-premise-private-cloud-enabling-infrastructure-and-software

(Dette projekt er medfinansieret af de europæiske strukturfonde)

Definitionen af behov kræver en tilstrækkelig afstand fra den nuværende løsning, for at den kan vurderes med maksimal uvildighed. Det er vigtigt at forholde sig åbent til indførelsen af ændringer eller en eventuel komplet udskiftning af de eksisterende løsninger. I nogle tilfælde kan der være behov for grundlæggende organisatoriske ændringer, især hvis arbejdsgange er blevet automatiseret. I praksis kan behovsvurderingen give anledning til, at der overvejes en anden type kontrakt end den, der er indgået med den nuværende udbyder, dvs. i stedet for en vareindkøbskontrakt kan det være mere hensigtsmæssigt med en tjenesteydelseskontrakt eller en blandet kontrakt (vareindkøb og tjenesteydelser) i forhold til de nye teknologier eller processer.

For at åbne mulighed for nye tendenser eller udnytte de teknologiske fordele, som offentlige indkøbere endnu ikke har kendskab til, kan de også screene markedet (34). Offentlige indkøbere kan opdage nye, innovative løsninger til at levere offentlige tjenester, øge serviceniveauet eller tilføje yderligere funktioner gennem brug af nye teknologier. Offentlige indkøbere kan således skræddersy deres behov på grundlag af en grundig forståelse af markedet, hvilket også sætter dem i stand til at indarbejde innovative løsninger i udbudsprocessen.

For at øge objektiviteten kan der foretages en behovsvurdering på grundlag af en offentlig tjenesteydelseskontrakt af specialiserede eksterne enheder eller potentielle leverandører, der har den nødvendige ekspertise. For at undgå fortrinsbehandling bør alle udvekslede oplysninger offentliggøres eller formidles til andre potentielle tilbudsgivere (35). Optimerede omkostninger og en mere effektiv offentlig tjeneste bør opveje omkostningerne til dette.

4.1.2.   Indledende markedsundersøgelse

Hovedformålet med den indledende markedsundersøgelse er at gøre status over situationen, inden der iværksættes en udbudsprocedure. Indkøb af innovation kræver god forberedelse fra den offentlige indkøbers side. For at få bedre indsigt i det relevante marked kan offentlige indkøbere kommunikere med potentielle leverandører i forbindelse med forudgående markedsundersøgelser. De kan bruge disse til at indsamle oplysninger, navnlig om prisstruktur og markedskapacitet. Der findes muligvis allerede innovative løsninger, eller de kan opstå ved at tilpasse eller kombinere eksisterende løsninger. Markedet kan også i nogle tilfælde udvikle en innovativ løsning, hvis det får den nødvendige tid og de nødvendige muligheder.

En grundig indledende markedsundersøgelse kan bidrage til at løse et tilbagevendende problem, der er konstateret i forbindelse med anvendelsen af udbudsreglerne, dvs. manglende eller utilstrækkelige forudgående markedsundersøgelser, der resulterer i urealistiske eller forældede specifikationer.

En indledende markedsundersøgelse kan antage forskellige former. I nogle tilfælde kan offentlige indkøbere i forvejen have en god forståelse af og et godt overblik over markedet og derfor have behov for nogle mindre præciseringer eller ajourføringer, mens der i andre tilfælde kan være behov for et omfattende undersøgelsesarbejde for at opnå den nødvendige viden til at iværksætte en udbudsprocedure. Der findes derfor ikke en standardtilgang til indledende markedsundersøgelser.

I henhold til artikel 40 i direktiv 2014/24/EU kan man søge råd hos uafhængige eksperter, myndigheder eller markedsdeltagere, forudsat at dette ikke fører til konkurrenceforvridning eller overtrædelse af principperne om ikkeforskelsbehandling og gennemsigtighed.

Det er afgørende at sikre, at alle de oplysninger, der tilvejebringes under markedsundersøgelserne, også stilles til rådighed for andre aktører, og at der gives tilstrækkelig tid til at afgive tilbud. Offentlige indkøbere har ansvaret for at sikre, at alle tilbudsgivere behandles ens i udbudsprocedurer, så markedsundersøgelser bør ikke give en tilbudsgiver en urimelig fordel eller ulempe.

Den indledende markedsundersøgelse vil sætte den offentlige indkøber i stand til at:

| — | opnå kreative idéer fra markedet |
| --- | --- |

—

opnå kreative idéer fra markedet

| — | fastlægge de betingelser, der er nødvendige for at løse problemet |
| --- | --- |

—

fastlægge de betingelser, der er nødvendige for at løse problemet

| — | skabe muligheder for, at markedsdeltagerne kan samarbejde med hinanden og med offentlige indkøbere |
| --- | --- |

—

skabe muligheder for, at markedsdeltagerne kan samarbejde med hinanden og med offentlige indkøbere

| — | måle sin organisations evne til at påtage sig risikoen for innovation. |
| --- | --- |

—

måle sin organisations evne til at påtage sig risikoen for innovation.

Når markedsundersøgelsesprocessen er godt udført, giver den en offentlige indkøber mulighed for at få feedback fra markedet om et foreslået projekt, herunder undersøge de tilknyttede potentielle muligheder, risici og løsninger. Dette bør i sidste ende producere de bedst mulige aftalevilkår og -betingelser.

En korrekt gennemførelse af en markedsundersøgelsesproces kræver, at bestemte skridt følges:

Trin 1: Udføre forskningsarbejde med henblik på en høringsvejledning, der skal omfatte:

| — | de mål, der forfølges gennem markedsundersøgelsesprocessen |
| --- | --- |

—

de mål, der forfølges gennem markedsundersøgelsesprocessen

| — | de forventede karakteristika, der er forbundet med processen, såsom kategorien af varer eller tjenesteydelser, hvorvidt den er åben over for en innovativ løsning, potentialet for grænseoverskridende fælles indkøb osv. |
| --- | --- |

—

de forventede karakteristika, der er forbundet med processen, såsom kategorien af varer eller tjenesteydelser, hvorvidt den er åben over for en innovativ løsning, potentialet for grænseoverskridende fælles indkøb osv.

| — | oplysninger om det aktuelle marked, herunder markedsledere, nytilkomne, alternativer osv. |
| --- | --- |

—

oplysninger om det aktuelle marked, herunder markedsledere, nytilkomne, alternativer osv.

| — | oplysninger om, hvordan andre indkøbere arbejder på dette marked — både offentlige og private indkøbere |
| --- | --- |

—

oplysninger om, hvordan andre indkøbere arbejder på dette marked — både offentlige og private indkøbere

| — | de forskellige begrænsninger for udbudsprojektet (tidsplan, eksisterende udstyr, interne processer og omkostninger, budgetmæssige begrænsninger osv.) |
| --- | --- |

—

de forskellige begrænsninger for udbudsprojektet (tidsplan, eksisterende udstyr, interne processer og omkostninger, budgetmæssige begrænsninger osv.)

| — | hvem de vigtigste interne interessenter er i forbindelse med udbudsprojektet (offentlige indkøbere, tekniske eksperter, slutbrugere osv.). |
| --- | --- |

—

hvem de vigtigste interne interessenter er i forbindelse med udbudsprojektet (offentlige indkøbere, tekniske eksperter, slutbrugere osv.).

Rammedokumentet vil gøre den offentlige indkøber i stand til at identificere den bedste form for forudgående markedsundersøgelse, der skal gennemføres, og generelt de vigtigste emner, der skal drøftes ved fremtidige samtaler/møder. Indkøberen afgør, hvilken type markedsundersøgelse der er brug for, f.eks. onlinespørgeskema, arrangementer, der afholdes af indkøberen (gruppe- eller individuel deltagelse), online/fysiske møder, hackathons, udfordringer osv.

Trin 2: Forberede markedsundersøgelsen

| — | Køberen kan søge input fra leverandører ved at offentliggøre en anmodning om oplysninger om e-indkøbsplatforme, indkøbernes hjemmeside, specialiserede websteder eller ved at kontakte potentielle leverandører gennem særlige fora. Alle disse initiativer kan bidrage til at udvide den kreds af aktører, der vil få mulighed for at udbrede kendskabet til deres innovative idéer og/eller løsninger, inden de tekniske specifikationer udarbejdes.
  Forhåndsmeddelelsen er et nyttigt værktøj, der kan anvendes til dette formål og formelt reklamere for en markedsundersøgelse. |
| --- | --- |

—

Køberen kan søge input fra leverandører ved at offentliggøre en anmodning om oplysninger om e-indkøbsplatforme, indkøbernes hjemmeside, specialiserede websteder eller ved at kontakte potentielle leverandører gennem særlige fora. Alle disse initiativer kan bidrage til at udvide den kreds af aktører, der vil få mulighed for at udbrede kendskabet til deres innovative idéer og/eller løsninger, inden de tekniske specifikationer udarbejdes.

Forhåndsmeddelelsen er et nyttigt værktøj, der kan anvendes til dette formål og formelt reklamere for en markedsundersøgelse.

Trin 3: Forberede og gennemføre samtalerne/møderne

| — | Forberedelsen af samtalen/mødet er et afgørende skridt i processen og en af nøglerne til dens succes: Indkøberen skal indsamle så mange oplysninger som muligt for at fastlægge behovet og iværksætte projektet. Forberedelsen kan tage form af et interviewskema, som gør det muligt at vejlede samtalerne og sammenligne leverandørernes svar (se skabelonen til spørgeskemaet i bilag III). Interviewskemaet kan sendes til leverandørerne forud for mødet. |
| --- | --- |

—

Forberedelsen af samtalen/mødet er et afgørende skridt i processen og en af nøglerne til dens succes: Indkøberen skal indsamle så mange oplysninger som muligt for at fastlægge behovet og iværksætte projektet. Forberedelsen kan tage form af et interviewskema, som gør det muligt at vejlede samtalerne og sammenligne leverandørernes svar (se skabelonen til spørgeskemaet i bilag III). Interviewskemaet kan sendes til leverandørerne forud for mødet.

| — | Leverandørerne kan få mulighed for at besvare spørgsmål via e-mail, gennem et onlinespørgeskema, telefonisk eller ved et personligt møde (se bilag II for skabelonen til leverandørinvitationen). Indkøberen sikrer, at alle leverandører får samme mængde oplysninger. |
| --- | --- |

—

Leverandørerne kan få mulighed for at besvare spørgsmål via e-mail, gennem et onlinespørgeskema, telefonisk eller ved et personligt møde (se bilag II for skabelonen til leverandørinvitationen). Indkøberen sikrer, at alle leverandører får samme mængde oplysninger.

| — | Ved alle personlige møder bør indkøberen sikre sig, at der er mindst to personer til stede, og at der tages detaljerede referater. |
| --- | --- |

—

Ved alle personlige møder bør indkøberen sikre sig, at der er mindst to personer til stede, og at der tages detaljerede referater.

Trin 4: Bruge resultaterne

| — | Det tilrådes nøje at dokumentere markedsundersøgelsens forløb. Under mødet bør indkøberen notere sig alle vigtige punkter, løsninger og — frem for alt — de oplysninger, som indkøberen giver leverandøren. Efter mødet vil der blive udfærdiget en rapport over de forskellige drøftelser, så indkøberen kan holde styr på de afholdte samtaler på bedst mulig vis. |
| --- | --- |

—

Det tilrådes nøje at dokumentere markedsundersøgelsens forløb. Under mødet bør indkøberen notere sig alle vigtige punkter, løsninger og — frem for alt — de oplysninger, som indkøberen giver leverandøren. Efter mødet vil der blive udfærdiget en rapport over de forskellige drøftelser, så indkøberen kan holde styr på de afholdte samtaler på bedst mulig vis.

| — | Efter markedsundersøgelsen er det vigtigt at udarbejde en sammenfattende rapport, der tydeliggør de mest nyttige oplysninger og bidrager til at formalisere den endelige indkøbsstrategi (valg af udbudsprocedure, valg af udvælgelseskriterier, aspekter af den ønskede løsnings gennemførelse osv.). |
| --- | --- |

—

Efter markedsundersøgelsen er det vigtigt at udarbejde en sammenfattende rapport, der tydeliggør de mest nyttige oplysninger og bidrager til at formalisere den endelige indkøbsstrategi (valg af udbudsprocedure, valg af udvælgelseskriterier, aspekter af den ønskede løsnings gennemførelse osv.).

| — | Sidst, men ikke mindst, skal indkøberen ved lanceringen af udbuddet træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at konkurrencen ikke fordrejes af, at de økonomiske aktører, der deltog i de indledende markedsundersøgelser, har mulighed for at deltage. |
| --- | --- |

—

Sidst, men ikke mindst, skal indkøberen ved lanceringen af udbuddet træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at konkurrencen ikke fordrejes af, at de økonomiske aktører, der deltog i de indledende markedsundersøgelser, har mulighed for at deltage.

| EKSEMPEL


  MARKEDSSAMARBEJDE MED BYER OM NULEMISSIONSBYGGEPLADSER:


  En innovativ tilgang til indkøb af mobile ikkevejgående maskiner i København


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  I overensstemmelse med Københavns ambitiøse klimamål ønskede byen at minimere kulstofemissioner i forbindelse med bygge- og anlægssektoren. Byggepladser er notorisk forstyrrende i bycentre på grund af støj-, støv- og gasemissioner i forbindelse med tunge maskiner på byggepladsen.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  København afholdt indledende drøftelser for at teste markedets parathed til maskiner uden fossile brændstoffer og med nulemission. Feedback fra markedet dannede grundlag for byens strategiske indkøbsplaner og planer for pilotforsøg med henblik på at skifte over til mere bæredygtige entreprenørmaskiner. København dannede et samarbejdsforum om nulemissionsbyggepladser med interessenter fra hele værdikæden og afprøvede brugen af flere små elektriske maskiner ud fra minimumskrav i udbuddene.

  Hvad var resultatet?

  København bevæger sig gradvist i retning af nulemissionsbyggepladser gennem pilotforsøg og finjustering af dens tilgang til indkøb. Byen har etableret mere langsigtede »tillidspartnerskaber« med leverandører for at afbalancere deres oprindelige investering i innovative maskiner. København samarbejder også med andre ambitiøse byer om indkøb af nulemissionsbyggepladser i arbejdsgruppen »Big Buyers Initiative«, der finansieres af Europa-Kommissionen. |
| --- |

EKSEMPEL

MARKEDSSAMARBEJDE MED BYER OM NULEMISSIONSBYGGEPLADSER:

En innovativ tilgang til indkøb af mobile ikkevejgående maskiner i København

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

I overensstemmelse med Københavns ambitiøse klimamål ønskede byen at minimere kulstofemissioner i forbindelse med bygge- og anlægssektoren. Byggepladser er notorisk forstyrrende i bycentre på grund af støj-, støv- og gasemissioner i forbindelse med tunge maskiner på byggepladsen.

Hvad blev gjort på en anden måde?

København afholdt indledende drøftelser for at teste markedets parathed til maskiner uden fossile brændstoffer og med nulemission. Feedback fra markedet dannede grundlag for byens strategiske indkøbsplaner og planer for pilotforsøg med henblik på at skifte over til mere bæredygtige entreprenørmaskiner. København dannede et samarbejdsforum om nulemissionsbyggepladser med interessenter fra hele værdikæden og afprøvede brugen af flere små elektriske maskiner ud fra minimumskrav i udbuddene.

Hvad var resultatet?

København bevæger sig gradvist i retning af nulemissionsbyggepladser gennem pilotforsøg og finjustering af dens tilgang til indkøb. Byen har etableret mere langsigtede »tillidspartnerskaber« med leverandører for at afbalancere deres oprindelige investering i innovative maskiner. København samarbejder også med andre ambitiøse byer om indkøb af nulemissionsbyggepladser i arbejdsgruppen »Big Buyers Initiative«, der finansieres af Europa-Kommissionen.

| EKSEMPEL


  MARKEDSSAMARBEJDE MED BYER OM LEVERING AF PRODUKTER OG TJENESTEYDELSER MED NULEMISSION:


  Ændring af den måde, hvorpå produkter og tjenesteydelser leveres i Oslo


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Byen Oslo sigter mod at reducere CO2-emissionerne med 95 % inden 2030. Undersøgelser viste, at en betydelig del af emissionerne fra bytrafikken og udstødningsgasser stammer fra køretøjer, der leverer produkter eller tjenesteydelser (såsom VVS, vinduespudsning, vedligeholdelse og bortskaffelse af affald) til den kommunale forvaltning.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Den kommunale forvaltning gennemførte i 2018 og 2019 et markedsengagementsprogram med tjenesteudbydere i byen. Dette omfattede individuelle samtaler med eksisterende leverandører, et spørgeskema til leverandører og et arrangement med fælles dialog for at få indblik i potentielle muligheder for at opnå nulemission på kort og mellemlang sigt. Svaret var meget positivt med en klar indikation fra markedet af, at det var interesseret og i stand til at bevæge sig mod nulemission, forudsat at kunderne, f.eks. den kommunale forvaltning, klart og utvetydigt havde anmodet herom.
  På grundlag af de modtagne svar blev der på forsøgsbasis gennemført en række indkøbsaktiviteter, idet der i evalueringsfasen blev givet prioritet til dem, der foretrak brug af nulemissionskøretøjer til levering af tjenesteydelser. Resultaterne var endnu bedre end forventet.

  Hvad var resultatet?

  Oslo har nu offentliggjort retningslinjer for indkøb med henblik på opnåelse af nulemission. De skal anvendes i alle de kontrakter, som kommunen indgår i. Retningslinjerne omfatter mindstekrav til anvendte køretøjer samt tildelingskriterier for brug af nulemissionskøretøjer med mulighed for at indføre disse under kontraktperioden. Disse retningslinjer vil blive ajourført regelmæssigt.
  I 2020 blev der introduceret helt fossilfrie byggepladser i København, Helsingfors og Trondheim. Amsterdam, Bruxelles, Budapest og Wien er i færd med at finde egnede lokaliteter til at afprøve deres første fossil- og/eller emissionsfrie byggepladser. Ved at sprede sig til alle disse byer har dette initiativ mulighed for at hjælpe økonomiske aktører med at udvikle innovative løsninger i et vigtigt industrielt økosystem (byggeri), hvor offentlige indkøbere er vigtige investorer.

  Flere oplysninger findes på:


  http://www.buyzet.eu/wp-content/uploads/2019/05/POLIS_BUYZET-Handbook_EN_web.pdf |
| --- |

EKSEMPEL

MARKEDSSAMARBEJDE MED BYER OM LEVERING AF PRODUKTER OG TJENESTEYDELSER MED NULEMISSION:

Ændring af den måde, hvorpå produkter og tjenesteydelser leveres i Oslo

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Byen Oslo sigter mod at reducere CO2-emissionerne med 95 % inden 2030. Undersøgelser viste, at en betydelig del af emissionerne fra bytrafikken og udstødningsgasser stammer fra køretøjer, der leverer produkter eller tjenesteydelser (såsom VVS, vinduespudsning, vedligeholdelse og bortskaffelse af affald) til den kommunale forvaltning.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Den kommunale forvaltning gennemførte i 2018 og 2019 et markedsengagementsprogram med tjenesteudbydere i byen. Dette omfattede individuelle samtaler med eksisterende leverandører, et spørgeskema til leverandører og et arrangement med fælles dialog for at få indblik i potentielle muligheder for at opnå nulemission på kort og mellemlang sigt. Svaret var meget positivt med en klar indikation fra markedet af, at det var interesseret og i stand til at bevæge sig mod nulemission, forudsat at kunderne, f.eks. den kommunale forvaltning, klart og utvetydigt havde anmodet herom.

På grundlag af de modtagne svar blev der på forsøgsbasis gennemført en række indkøbsaktiviteter, idet der i evalueringsfasen blev givet prioritet til dem, der foretrak brug af nulemissionskøretøjer til levering af tjenesteydelser. Resultaterne var endnu bedre end forventet.

Hvad var resultatet?

Oslo har nu offentliggjort retningslinjer for indkøb med henblik på opnåelse af nulemission. De skal anvendes i alle de kontrakter, som kommunen indgår i. Retningslinjerne omfatter mindstekrav til anvendte køretøjer samt tildelingskriterier for brug af nulemissionskøretøjer med mulighed for at indføre disse under kontraktperioden. Disse retningslinjer vil blive ajourført regelmæssigt.

I 2020 blev der introduceret helt fossilfrie byggepladser i København, Helsingfors og Trondheim. Amsterdam, Bruxelles, Budapest og Wien er i færd med at finde egnede lokaliteter til at afprøve deres første fossil- og/eller emissionsfrie byggepladser. Ved at sprede sig til alle disse byer har dette initiativ mulighed for at hjælpe økonomiske aktører med at udvikle innovative løsninger i et vigtigt industrielt økosystem (byggeri), hvor offentlige indkøbere er vigtige investorer.

Flere oplysninger findes på:

http://www.buyzet.eu/wp-content/uploads/2019/05/POLIS_BUYZET-Handbook_EN_web.pdf

| EKSEMPEL


  KONSTRUKTION AF EN BÆREDYGTIG FØRSKOLEINSTITUTION:


  Samarbejde med markedet om at sikre overholdelse af miljømærket


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Den finske kommune Hyvinkää ønskede at kombinere de miljømål, som indgik i dens kommunale strategi, med et ønske om at skabe et sikkert og sundt læringsmiljø for børn i henhold til den finske lov om førskoleundervisning og børnepasning. I den forbindelse besluttede kommunen at arbejde på at give en ny førskoleinstitution det første miljømærke.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  I erkendelse af, at kravene er innovative, besluttede kommunen at gå i dialog med markedet i en tidlige fase for at forstå, hvad mulighederne var. Der blev offentliggjort en anmodning om oplysninger på Finlands nationale udbudsportal, og dette blev fulgt op af et mere detaljeret spørgeskema og individuelle samtaler med de leverandører, der besvarede spørgeskemaet.

  Hvad var resultatet?

  Markedsengagementet demonstrerede, at markedet formåede at levere en miljømærket førskoleinstitution. Det gav også markedet tilstrækkelig tid til at udarbejde tilbud af høj kvalitet. Miljømærkekravene var indarbejdet i udbudsbetingelserne. Af de indgivne bud var der fem, der opfyldte kravene, og de lå på en pris, der var meget lavere end forventet. Som følge heraf vandt kommunen Procura+-prisen for bæredygtige indkøb i 2017.

  Flere oplysninger findes på:


  https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue75_Case_Study_150_Hyvinkaa.pdf


  https://procuraplus.org/dev/awards/awards-2017/ |
| --- |

EKSEMPEL

KONSTRUKTION AF EN BÆREDYGTIG FØRSKOLEINSTITUTION:

Samarbejde med markedet om at sikre overholdelse af miljømærket

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Den finske kommune Hyvinkää ønskede at kombinere de miljømål, som indgik i dens kommunale strategi, med et ønske om at skabe et sikkert og sundt læringsmiljø for børn i henhold til den finske lov om førskoleundervisning og børnepasning. I den forbindelse besluttede kommunen at arbejde på at give en ny førskoleinstitution det første miljømærke.

Hvad blev gjort på en anden måde?

I erkendelse af, at kravene er innovative, besluttede kommunen at gå i dialog med markedet i en tidlige fase for at forstå, hvad mulighederne var. Der blev offentliggjort en anmodning om oplysninger på Finlands nationale udbudsportal, og dette blev fulgt op af et mere detaljeret spørgeskema og individuelle samtaler med de leverandører, der besvarede spørgeskemaet.

Hvad var resultatet?

Markedsengagementet demonstrerede, at markedet formåede at levere en miljømærket førskoleinstitution. Det gav også markedet tilstrækkelig tid til at udarbejde tilbud af høj kvalitet. Miljømærkekravene var indarbejdet i udbudsbetingelserne. Af de indgivne bud var der fem, der opfyldte kravene, og de lå på en pris, der var meget lavere end forventet. Som følge heraf vandt kommunen Procura+-prisen for bæredygtige indkøb i 2017.

Flere oplysninger findes på:

https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue75_Case_Study_150_Hyvinkaa.pdf

https://procuraplus.org/dev/awards/awards-2017/

| EKSEMPEL


  EIC EPITCHING-OPLÆG MED INDKØBERE OM COVID-19:


  Fælles udvikling af løsninger (indkøb i det europæiske innovationsøkosystem)

  I et fuldt online-arrangement samlede Det Europæiske Innovationsråd (EIC) mere end 50 offentlige og private indkøbere, fem europæiske virksomheder og mere end 20 SMV'er med støtte fra EIC i det første »ePitching with Procurers«, et møde om covid-19-løsninger.
  Indkøbere i både den offentlige og den private sektor og SMV'er havde mulighed for at fremlægge deres behov og deres respektive løsninger og følge op på dem i særlige individuelle møder om eftermiddagen.
  Der blev afholdt to forskellige møder, hvor SMV'erne fremlagde deres løsninger vedrørende medicinsk udstyr og nye innovative bioteknologiske applikationer. Ved afslutningen på hver session havde deltagerne mulighed for at vælge det bedste oplæg.
  Denne begivenhed fremhævede betydningen af at skabe synergier mellem SMV'er og indkøbere.

  https://ec.europa.eu/easme/en/news/eic-epitching-procurers-covid19-finding-common-solutions-together |
| --- |

EKSEMPEL

EIC EPITCHING-OPLÆG MED INDKØBERE OM COVID-19:

Fælles udvikling af løsninger (indkøb i det europæiske innovationsøkosystem)

I et fuldt online-arrangement samlede Det Europæiske Innovationsråd (EIC) mere end 50 offentlige og private indkøbere, fem europæiske virksomheder og mere end 20 SMV'er med støtte fra EIC i det første »ePitching with Procurers«, et møde om covid-19-løsninger.

Indkøbere i både den offentlige og den private sektor og SMV'er havde mulighed for at fremlægge deres behov og deres respektive løsninger og følge op på dem i særlige individuelle møder om eftermiddagen.

Der blev afholdt to forskellige møder, hvor SMV'erne fremlagde deres løsninger vedrørende medicinsk udstyr og nye innovative bioteknologiske applikationer. Ved afslutningen på hver session havde deltagerne mulighed for at vælge det bedste oplæg.

Denne begivenhed fremhævede betydningen af at skabe synergier mellem SMV'er og indkøbere.

https://ec.europa.eu/easme/en/news/eic-epitching-procurers-covid19-finding-common-solutions-together

4.1.3.   Brug af valgfrie felter i standardformularer

Fra den 25. oktober 2023 skal offentlige indkøbere udfylde nye og ajourførte standardformularer (36), så de kan give oplysninger om brugen af innovationsindkøb. De opdaterede standardformularer vil omfatte et valgfrit felt, hvor offentlige indkøbere kan angive, at de køber innovative varer, arbejder eller tjenester gennem udbudsproceduren. Ved at bruge dette felt bidrager offentlige indkøbere til en mere nøjagtig dataindsamling og analyse af brugen af innovationsindkøb i deres land og i hele EU.

God implementering af e-formularer er en investering. Det kræver tilstrækkelig tid og ressourcer, men vil give et betydeligt afkast i form af sparet tid for alle implementeringsansvarlige og brugere. I modsætning til tidligere standardformularer er tanken bag e-formularer navnlig, at de i vid udstrækning udfyldes automatisk af e-udbudssystemer og ikke af brugerne, hvorved den administrative byrde reduceres væsentligt.

E-formularer kan tilpasses nationale behov. For bedre at forstå processen, og hvilke valgmuligheder der findes, henvises til håndbogen om gennemførelse af e-formularer (37).

4.1.4.   Tekniske specifikationer

Med hensigtsmæssige markedsundersøgelser kan offentlige indkøbere få en bedre forståelse af de eksisterende løsninger – deres parametre, særlige egenskaber og målbare indikatorer. Dette kan hjælpe dem med at udforme bedre tekniske specifikationer, så de opnår de mest effektive og innovative løsninger, herunder nye løsninger, som er konkurrencedygtige, og som giver den offentlige indkøber de fleste fordele. Specifikt kan offentlige indkøbere udforme tekniske specifikationer deskriptivt eller funktionelt. Hver af disse metoder har sine fordele. Funktionelle krav er imidlertid langt mere innovationsvenlige.

4.1.4.1.   Deskriptive krav

Der er en relativt lille chance for, at deskriptive tekniske specifikationer vil stimulere markedet til at komme med en innovativ løsning. De vil — i bedste fald — afspejle markedets nuværende formåen. Hvis deskriptive tekniske specifikationer går ud over det, der aktuelt tilbydes på markedet, risikerer den offentlige indkøber ikke at modtage nogen svar.

Deskriptive tekniske specifikationer er ofte ikke tilstrækkeligt brede til at sikre rimelig konkurrence mellem løsninger, der er baseret på forskellige typer teknologier, processer eller applikationer. Der er stor risiko for, at en bestemt favoriseres. Dette kan bringe denne offentlige udbudsprocedure i fare gennem krav om kontrol. Offentlige indkøbere har derfor en ekstra interesse i at kontrollere den aktuelle status, inden de udformer specifikationerne, gennem relevante markedsundersøgelser.

Med deskriptive tekniske specifikationer fastlægger den offentlige indkøber den detaljerede løsning og bærer det fulde ansvar for dens kvalitet og ydeevne. Nogle økonomiske aktører kan også give tilbud på en løsning, der væsentligt overstiger de minimumskrav, der er fastsat ved de deskriptive tekniske specifikationer. Dette vil imidlertid næppe ske: Der er større chance for, at en billigere løsning, der er mindre innovativ, men som stadig opfylder minimumskravene, vil blive udvalgt. Dette efterlader kun begrænset plads til innovation i en konkurrence, der er baseret på forholdet mellem kvalitet og pris.

Det er følgelig bedst at anvende deskriptive tekniske specifikationer i de tilfælde, hvor den ordregivende myndighed har fuldt kendskab til markedspotentialet. Selv i sådanne tilfælde kan det ønskede resultat ofte bedre nås, hvis en del af gennemførelsen overlades til innovationsprocessen.

| EKSEMPEL


  EN VELLYKKET BRUG AF DESKRIPTIVE SPECIFIKATIONER:


  Opførelsen af Guggenheim Museum i Bilbao


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Guggenheim Museum i Bilbao er en af de mest ikoniske bygninger i Europa. Arkitekten Frank Gherys detaljerede tekniske specifikationer fastlagde den præcise form og størrelse samt de præcise materialer, der skulle anvendes. Den vanskeligste del af opførelsen var det buede titaniumtag, formen og farven, som skal kunne modstå både sol og vind.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  For at udføre denne arkitektoniske bedrift og levere en løsning inden for specifikationerne og inden for tidsplanen og begrænsningerne, brugte entreprenørerne innovative løsninger i produktions- og opførelsesprocessen. De brugte avanceret software, der var udviklet til rumindustrien, til at beregne størrelsen og til at skære og folde titaniumpanelerne.

  Hvad var resultatet?

  Digitaliseringen af konstruktions-, produktions- og opførelsesprocesserne og brugen af supertynde titaniumpaneler revolutionerede bygge- og anlægsverdenen. Teknologien hjalp den virksomhed, der skar og leverede titaniumtaget, med at opnå global anerkendelse og succes.

  Flere oplysninger findes på:


  https://www.guggenheim-bilbao.eus/en/the-building/the-construction


  http://www.gastdoz.arch.ethz.ch/pmeyer/Infos/Pollalis/case_Guggenheim.pdf |
| --- |

EKSEMPEL

EN VELLYKKET BRUG AF DESKRIPTIVE SPECIFIKATIONER:

Opførelsen af Guggenheim Museum i Bilbao

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Guggenheim Museum i Bilbao er en af de mest ikoniske bygninger i Europa. Arkitekten Frank Gherys detaljerede tekniske specifikationer fastlagde den præcise form og størrelse samt de præcise materialer, der skulle anvendes. Den vanskeligste del af opførelsen var det buede titaniumtag, formen og farven, som skal kunne modstå både sol og vind.

Hvad blev gjort på en anden måde?

For at udføre denne arkitektoniske bedrift og levere en løsning inden for specifikationerne og inden for tidsplanen og begrænsningerne, brugte entreprenørerne innovative løsninger i produktions- og opførelsesprocessen. De brugte avanceret software, der var udviklet til rumindustrien, til at beregne størrelsen og til at skære og folde titaniumpanelerne.

Hvad var resultatet?

Digitaliseringen af konstruktions-, produktions- og opførelsesprocesserne og brugen af supertynde titaniumpaneler revolutionerede bygge- og anlægsverdenen. Teknologien hjalp den virksomhed, der skar og leverede titaniumtaget, med at opnå global anerkendelse og succes.

Flere oplysninger findes på:

https://www.guggenheim-bilbao.eus/en/the-building/the-construction

http://www.gastdoz.arch.ethz.ch/pmeyer/Infos/Pollalis/case_Guggenheim.pdf

4.1.4.2.   Funktionelle krav

Tekniske specifikationer, der er fastlagt som funktionelle krav, flytter ansvaret for at opnå bedre resultater til markedet. Den offentlige indkøber fastlægger minimumskrav for at undgå et regelstridigt og utilstrækkeligt tilbud, men er ikke unødigt præskriptiv med hensyn til midlerne til at opnå et ønsket resultat. Økonomiske aktører har åbne og fleksible muligheder for at opnå optimal gennemførelse af kontrakten.

Formulering af de korrekte funktionelle krav og kriterier for evalueringen heraf er imidlertid stadig en udfordring, som et godt kendskab til markedspotentialet og de mest velegnede teknologier kan hjælpe med at overvinde. En sådan viden er afgørende for at kunne fastlægge ambitiøse, men realistiske krav og kan opnås gennem en indledende markedsundersøgelse.

Der bør etableres en platform, hvor offentlige indkøbere og økonomiske aktører kan dele, kommentere og evaluere deres erfaringer med de funktionelle tekniske specifikationer og tildelingskriterier (38). Selv om databasen ikke tilvejebringer juridisk »skudsikre« oplysninger, har mange brugere vist interesse for en sådan inspirationskilde.

| EKSEMPEL


  ÆNDRING AF FOKUS FOR INDKØB:


  Det italienske nationale indkøbsorgans funktionelle tilgang


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Målet er at øge chancen for succes med udbudsspecifikationer, der er baseret på det mål, der skal nås, i stedet for midlerne til at nå det.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Italiens nationale centrale indkøbsorgan, CONSIP, ser på innovation fra et funktionelt synspunkt. I stedet for at købe opvarmnings- eller kølesystemer køber det »temperatur« til sine kunder. Ifølge udbudsspecifikationerne skal leverandør garantere en fastsat komfortsituation, energibesparelser og CO2-reduktion. Specifikationer omfatter indendørstemperatur, installation af elektroniske målere til konstant overvågning af indendørstemperaturerne, en vurdering af det optimale forbrugsniveau for varme- og energitjenester og energisyn for hver bygning. Kontrakten omfatter en udførelsesklausul, der kræver en minimumsmængde sparet energi.

  Hvad var resultatet?

  Den energi, der spares under rammekontrakten, er 16 gange højere end det krævede minimum.

  Flere oplysninger findes på:


  http://www.sppregions.eu/fileadmin/user_upload/Resources/POBS_Best_Practice_Report.pdf


  http://www.consip.it/media/news-e-comunicati/consip-vince-il-premio-european-energy-service-award |
| --- |

EKSEMPEL

ÆNDRING AF FOKUS FOR INDKØB:

Det italienske nationale indkøbsorgans funktionelle tilgang

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Målet er at øge chancen for succes med udbudsspecifikationer, der er baseret på det mål, der skal nås, i stedet for midlerne til at nå det.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Italiens nationale centrale indkøbsorgan, CONSIP, ser på innovation fra et funktionelt synspunkt. I stedet for at købe opvarmnings- eller kølesystemer køber det »temperatur« til sine kunder. Ifølge udbudsspecifikationerne skal leverandør garantere en fastsat komfortsituation, energibesparelser og CO2-reduktion. Specifikationer omfatter indendørstemperatur, installation af elektroniske målere til konstant overvågning af indendørstemperaturerne, en vurdering af det optimale forbrugsniveau for varme- og energitjenester og energisyn for hver bygning. Kontrakten omfatter en udførelsesklausul, der kræver en minimumsmængde sparet energi.

Hvad var resultatet?

Den energi, der spares under rammekontrakten, er 16 gange højere end det krævede minimum.

Flere oplysninger findes på:

http://www.sppregions.eu/fileadmin/user_upload/Resources/POBS_Best_Practice_Report.pdf

http://www.consip.it/media/news-e-comunicati/consip-vince-il-premio-european-energy-service-award

4.1.5.   Varianter

Offentlige indkøbere kan tillade tilbud med »varianter«: En eller flere alternative løsninger, der sædvanligvis er baseret på alternative teknologier eller processer, kan ledsage det tilbud, der bedst matcher de tekniske specifikationer. Leverandører kan sammen med en traditionel »sikker« løsning foreslå en mere innovativ løsning. Dette kan tiltrække de offentlige indkøberes opmærksomhed som følge af potentialet for resultater, der er bedre end forventet, for så vidt angår omkostninger, kvalitet eller fleksibilitet. Offentlige indkøbere kan endda kræve, at kun varianter indgives (som overholder minimumskravene).

Dette kan gøre det lettere for nyetablerede virksomheder og innovative SMV'er, som kun fremlægger en innovativ løsning, at deltage.

Hvis offentlige indkøbere tillader eller kræver varianter, skal de minimumskrav, som varianterne skal opfylde, herunder deres præsentation, angives i udbudsdokumenterne. Det er vigtigt at præcisere, om en tilbudsgiver kan indgive varianter alene eller kun som et supplement til et tilbud (som ikke er en variant).

Brugen af varianter er en af de mest enkle og sikre metoder til at stimulere innovation i forbindelse med offentlige udbud. Den offentlige indkøber skal kun tillade brugen af varianter. Hvis de mere innovative varianter ikke fungerer, har en økonomisk aktør stadig en rimelig chance for at vinde kontrakten med sit mere konservative tilbud.

Det er mest effektivt at bruge varianter, når de kombineres med funktionelle krav og tildelingskriterier, der gør indkøberen i stand til sammenligne forskellige løsninger med hensyn til ydeevne, effektivitet, omkostningseffektivitet, alsidighed eller holdbarhed. Uden disse parametre er det vanskeligt at sammenligne varianterne

| EKSEMPEL


  NEDSÆTTELSE AF RISIKO VED BRUG AF VARIANTER:


  Franske lokalområders gradvise overgang til vedvarende energikilder


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  De lokale myndigheder i Bourg-en-Bresse søgte efter et nyt energiforsyningsselskab og ønskede at tillade innovation uden dog at pådrage sig ekstra omkostninger eller påtage sig store risici.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  I henhold til udbudsspecifikationer kunne leverandørerne foreslå varianter til det traditionelle tilbud baseret på fossile brændstoffer. Leverandørerne kunne stadig tilbyde traditionelle fossile brændstoffer.

  Hvad var resultatet?

  Takket være varianterne fremsatte en leverandør et tilbud, der omfattede 3 % biogas med oprindelsesgaranti og næsten ingen yderligere omkostninger.

  Flere oplysninger findes på:


  http://primes-eu.net/media/12194495/1-case-study-bba-natural-gaz-1_vulc-4.pdf |
| --- |

EKSEMPEL

NEDSÆTTELSE AF RISIKO VED BRUG AF VARIANTER:

Franske lokalområders gradvise overgang til vedvarende energikilder

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

De lokale myndigheder i Bourg-en-Bresse søgte efter et nyt energiforsyningsselskab og ønskede at tillade innovation uden dog at pådrage sig ekstra omkostninger eller påtage sig store risici.

Hvad blev gjort på en anden måde?

I henhold til udbudsspecifikationer kunne leverandørerne foreslå varianter til det traditionelle tilbud baseret på fossile brændstoffer. Leverandørerne kunne stadig tilbyde traditionelle fossile brændstoffer.

Hvad var resultatet?

Takket være varianterne fremsatte en leverandør et tilbud, der omfattede 3 % biogas med oprindelsesgaranti og næsten ingen yderligere omkostninger.

Flere oplysninger findes på:

http://primes-eu.net/media/12194495/1-case-study-bba-natural-gaz-1_vulc-4.pdf

4.1.6.   Tildelingskriterier

Det økonomisk mest fordelagtige tilbud er det eneste kriterium, der nævnes i direktivet. Velgennemtænkt fastsættelse af kriterier vedrørende det økonomisk mest fordelagtige tilbud repræsenterer et vigtigt potentiale for innovationsindkøb.

Disse kriterier består af følgende:

4.1.6.1.   Pris

Offentlige indkøbere kan beslutte kun at anvende priskriteriet, hvis dette er tilladt i henhold til den nationale lovgivning (medlemsstaterne kan gøre andre kriterier obligatoriske i deres gennemførelse) (39). I dette tilfælde henviser prisen udelukkende til købsværdien af vareindkøb, tjenesteydelser eller anlægsarbejder (uanset bestemmelserne om betaling). Prisen omfatter ikke eventuelle yderligere omkostninger i forbindelse med brug, vedligeholdelse, genanvendelse eller bortskaffelse. Hvis pris bruges som det eneste tildelingskriterium, er der kun en meget lille chance for at stimulere innovation, medmindre priskriteriet anvendes i kombination med funktionelle krav og/eller varianter.

4.1.6.2.   Omkostninger

Offentlige indkøbere kan også tage omkostningerne i betragtning. Omkostninger henviser typisk den økonomiske værdi af produktion, anskaffelse, brug, forbrug, vedligeholdelse, sammenkobling, genanvendelse og/eller bortskaffelse af genstanden for den offentlige kontrakt. Når de offentlige indkøbere beregner omkostningerne, bør de anvende tilgængelige og objektive metoder til beregning af livscyklusomkostninger.

En hensigtsmæssig metode til beregning af livscyklusomkostninger vil knytte meningsfulde numeriske værdier til den offentlige indkøbers begrundede interesser, f.eks. forbrugs- og vedligeholdelsesomkostninger for en køretøjsflåde. Den værdi, der knyttes til hver omkostningskomponent, varierer afhængigt af den offentlige indkøbers karakter og specifikke behov, f.eks. postkøretøjer, der kører i et bymiljø, kræver f.eks. en anden værdiansættelse af kriterier end køretøjer, der bruges til langdistancetransport, som kører på motorveje og på landet med færre muligheder for optankning og service.

Anvendelse af omkostninger som tildelingskriterium kan stimulere innovation. Et innovativt køretøj kan tilbyde bedre resultater med hensyn til forbrug, grøn energi eller vedligeholdelsesintervaller, selv om dets indledende købspris er højere end prisen på et standardkøretøj. Dette vil optimere livscyklusomkostningerne for den offentlige indkøber, som ikke kun vil få dækket de indledende udgifter, men også har mulighed for at reducere de samlede livscyklusomkostninger med den innovative løsning. De økonomiske aktører kan samtidig sælge innovative produkter, som ellers ikke kan komme på markedet, takket være anerkendelsen af deres bedre ydeevne efter omkostningskriteriet.

| EKSEMPEL


  BEDRE RESULTATER GENNEM BEREGNING AF LIVSCYKLUSOMKOSTNINGER:


  Grønnere køretøjer til offentlige tjenester i Slovenien


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Sloveniens agentur for offentlige indkøb køber køretøjer for 130 offentlige myndigheder. Ifølge den nationale handlingsplan for grønne offentlige indkøb skal agenturet købe »grønt«.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Når agenturet indkøber køretøjer, beregner det køretøjernes livscyklusomkostninger ved brug af den obligatoriske fælles metode til beregning af levetidsomkostningerne som følge af et køretøjs CO2-emissioner, der er fastsat i EU's direktiv om renere køretøjer.
  F.eks.: Driftslevetidsomkostninger som følge af CO2-emissionerne fra en personbil med CO2-udledninger på 155 g/km: 200 000 km × 0,155 kg/km × 0,04 EUR/kg = 31 000,04 EUR i beregnede driftslevetidsomkostninger som følge af CO2-emissioner.
  Denne værdi kan derefter lægges til købsprisen og enhver anden driftsomkostning. Det køretøj, der tilbyder den bedste samlede værdi, når alle parametre (pris, omkostninger og værdi af CO2-emissioner for samfundet) kombineres, vinder kontrakterne.

  Hvad var resultatet?

  Ved at anvende livscyklusomkostningerne som et af tildelingskriterierne og fastsætte krav til maksimumsemissionen af CO2 modtager Sloveniens agentur for offentlige indkøb tilbud på køretøjer med CO2-emissioner. Dette har ført til en reduktion i emissionerne på mellem 3 g/km og 45 g/km pr. køretøj.

  Flere oplysninger findes på:


  https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/vehicles/directive_da


  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue17_Case_Study40_Slovenia_vehicles.pdf |
| --- |

EKSEMPEL

BEDRE RESULTATER GENNEM BEREGNING AF LIVSCYKLUSOMKOSTNINGER:

Grønnere køretøjer til offentlige tjenester i Slovenien

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Sloveniens agentur for offentlige indkøb køber køretøjer for 130 offentlige myndigheder. Ifølge den nationale handlingsplan for grønne offentlige indkøb skal agenturet købe »grønt«.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Når agenturet indkøber køretøjer, beregner det køretøjernes livscyklusomkostninger ved brug af den obligatoriske fælles metode til beregning af levetidsomkostningerne som følge af et køretøjs CO2-emissioner, der er fastsat i EU's direktiv om renere køretøjer.

F.eks.: Driftslevetidsomkostninger som følge af CO2-emissionerne fra en personbil med CO2-udledninger på 155 g/km: 200 000 km × 0,155 kg/km × 0,04 EUR/kg = 31 000,04 EUR i beregnede driftslevetidsomkostninger som følge af CO2-emissioner.

Denne værdi kan derefter lægges til købsprisen og enhver anden driftsomkostning. Det køretøj, der tilbyder den bedste samlede værdi, når alle parametre (pris, omkostninger og værdi af CO2-emissioner for samfundet) kombineres, vinder kontrakterne.

Hvad var resultatet?

Ved at anvende livscyklusomkostningerne som et af tildelingskriterierne og fastsætte krav til maksimumsemissionen af CO2 modtager Sloveniens agentur for offentlige indkøb tilbud på køretøjer med CO2-emissioner. Dette har ført til en reduktion i emissionerne på mellem 3 g/km og 45 g/km pr. køretøj.

Flere oplysninger findes på:

https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/vehicles/directive_da

http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue17_Case_Study40_Slovenia_vehicles.pdf

4.1.6.3.   Kvalitet

»Bedste forhold mellem pris og kvalitet« er det udtryk, der anvendes i EU-bestemmelserne til at definere forholdet mellem prisen på genstanden for en offentlig kontrakt og andre kriterier, som er af særlig betydning for en offentlig indkøber. Kvalitetskriterier kan omfatte kvalitative, miljømæssige, sociale eller innovative aspekter af produkter, tjenesteydelser eller anlægsarbejder. Offentlige indkøbere har stor frihed til at formulere og vægte disse kriterier i overensstemmelse med deres specifikke behov.

| EKSEMPEL


  FOKUS PÅ KVALITET I UDVÆLGELSESPROCESSEN:


  Mere miljø- og brugervenlige printere til Kommissionen


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Kommissionen ønsker at reducere miljøpåvirkningen fra sin administration og forbedre arbejdsmiljøet for personalet, herunder medarbejdere med særlige behov.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Kontorprintere overvejes kun, hvis de opfylder kravene i Energy Star 2.0-programmet og direktivet om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (RoHS). De skal også kunne anvende 100 % genanvendt papir.
  Beregning af livscyklusomkostninger anvendes for at tage højde for miljøhensyn og minimere energiforbruget i en printers samlede levetid indtil dens bortskaffelse som affald.
  Tilbud kan også vinde ekstra point ved evalueringen, hvis der tilbydes yderligere egenskaber, f.eks. lavere støjniveau, genanvendte kassetter eller kørestolsvenlig ergonomi.

  Flere oplysninger findes på:


  http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:287253-2016:TEXT:EN:HTML |
| --- |

EKSEMPEL

FOKUS PÅ KVALITET I UDVÆLGELSESPROCESSEN:

Mere miljø- og brugervenlige printere til Kommissionen

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Kommissionen ønsker at reducere miljøpåvirkningen fra sin administration og forbedre arbejdsmiljøet for personalet, herunder medarbejdere med særlige behov.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Kontorprintere overvejes kun, hvis de opfylder kravene i Energy Star 2.0-programmet og direktivet om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (RoHS). De skal også kunne anvende 100 % genanvendt papir.

Beregning af livscyklusomkostninger anvendes for at tage højde for miljøhensyn og minimere energiforbruget i en printers samlede levetid indtil dens bortskaffelse som affald.

Tilbud kan også vinde ekstra point ved evalueringen, hvis der tilbydes yderligere egenskaber, f.eks. lavere støjniveau, genanvendte kassetter eller kørestolsvenlig ergonomi.

Flere oplysninger findes på:

http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:287253-2016:TEXT:EN:HTML

Omhyggeligt udvalgte krav vedrørende bedste forhold mellem pris og kvalitet kan objektivt begrunde, at bestemte produkter, tjenesteydelser eller processer foretrækkes, hvis deres innovative egenskaber bedre matcher den offentlige indkøbers formål og behov.

| EKSEMPEL


  ANVENDELSE AF HOLISTISK TILGANG TIL INDKØBSPROCESSEN:


  Indkøb af inkontinensbleer i Danmark


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Den offentlige indkøber besluttede at gennemføre et udbud med en holistisk tilgang, fordi det kunne konstateres, at de største omkostninger i forbindelse med inkontinenspleje ikke var bleen — produktprisen — men alle de ekstra omkostninger til inkontinenspleje, f.eks. den tid, plejerne bruger på at skifte ble, og alle de udgifter, det medfører, hvis de bruger den forkerte ble til en patient, osv.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Følgende tildelingskriterier blev anvendt:






  — | økonomi 40 %






  — | produktpris 30 % |
| --- | --- | --- |

EKSEMPEL

ANVENDELSE AF HOLISTISK TILGANG TIL INDKØBSPROCESSEN:

Indkøb af inkontinensbleer i Danmark

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Den offentlige indkøber besluttede at gennemføre et udbud med en holistisk tilgang, fordi det kunne konstateres, at de største omkostninger i forbindelse med inkontinenspleje ikke var bleen — produktprisen — men alle de ekstra omkostninger til inkontinenspleje, f.eks. den tid, plejerne bruger på at skifte ble, og alle de udgifter, det medfører, hvis de bruger den forkerte ble til en patient, osv.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Følgende tildelingskriterier blev anvendt:

—

økonomi 40 %

—

produktpris 30 %

| — | samlede omkostninger 70 % |
| --- | --- |

—

samlede omkostninger 70 %

| — | kvalitet 25 % |
| --- | --- |

—

kvalitet 25 %

| — | uddannelse/vejledning 20 % |
| --- | --- |

—

uddannelse/vejledning 20 %

| — | økonomisk opfølgning: 15 % |
| --- | --- |

—

økonomisk opfølgning: 15 %

Flere oplysninger findes på:

http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:069650-2015:TEXT:DA:HTML

4.1.7.   Forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder

Medlemsstaterne og de offentlige indkøbere opfordres til at anlægge en strategisk tilgang til intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med offentlige indkøb.

Offentlige indkøb af innovative varer eller tjenester, navnlig i forbindelse med indkøb af forsknings- og udviklingstjenester, undersøgelser eller software, kan medføre, at der dannes nye intellektuelle ejendomsrettigheder (f.eks. patenter eller ophavsrettigheder, designrettigheder, varemærker). I udbudskonkurrencer, der ikke specifikt har til formål at købe innovative produkter eller tjenesteydelser, kan en entreprenør også foreslå en innovation under gennemførelsen af kontrakten. Det er derfor vigtigt at fastlægge klare bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder i udbudsdokumenterne for alle offentlige indkøb (40).

Offentlige indkøbere skal sikre sig, at tildelingen af intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med deres indkøb tager højde for gældende retlige rammer for intellektuelle ejendomsrettigheder i Europa (41) og på nationalt plan (42), såsom bestemmelserne om lovlige brugeres minimumsrettigheder i forbindelse med brug af software, databaser, osv. Med forbehold af denne juridiske ramme for intellektuelle ejendomsrettigheder giver EU-direktiverne om offentlige indkøb og statsstøttereglerne i udbudsdokumenterne mulighed for at stille krav om overførsel af intellektuelle ejendomsrettigheder fra den deltagende økonomiske aktør til den offentlige indkøber (43). Offentlige indkøbere har to grundlæggende muligheder for at tildele intellektuelle ejendomsrettigheder, der udspringer af et projekt, med mange variationer derimellem:

| — | Den offentlige indkøber kræver, at de nye intellektuelle ejendomsrettigheder overdrages. eller |
| --- | --- |

—

Den offentlige indkøber kræver, at de nye intellektuelle ejendomsrettigheder overdrages. eller

| — | Den offentlige indkøber stiller ikke krav om en sådan overdragelse, og de intellektuelle ejendomsrettigheder forbliver hos entreprenøren. |
| --- | --- |

—

Den offentlige indkøber stiller ikke krav om en sådan overdragelse, og de intellektuelle ejendomsrettigheder forbliver hos entreprenøren.

Da disse rettigheder er et værdifuldt aktiv og kan have betydning for, hvor attraktive de offentlige udbud for innovatorer er, er det vigtigt, at offentlige indkøbere i udbudsdokumenterne på forhånd fastlægger tildelingen af intellektuelle ejendomsrettigheder, der er knyttet til den offentlige kontrakt, under hensyntagen til de forskellige interesser, der er på spil, nemlig den offentlige interesse og de politiske mål (44).

Da ordregiveren betaler 100 % af omkostningerne, er denne tit af den opfattelse, at den er berettiget til alle resultater. Det kan imidlertid bremse innovationen at overføre de intellektuelle ejendomsrettigheder, der er knyttet til disse resultater, til de offentlige indkøbere. Entreprenørerne kan blive forhindret i at genbruge eller endda tilpasse/forbedre innovationen i en anden sammenhæng eller for en anden kunde, hvilket også kan medføre dårligere kvalitet og højere omkostninger for den offentlige indkøber. I mange tilfælde vil leverandører i højere grad end offentlige indkøbere være i stand til at udnytte de innovationer, der udspringer af et offentligt udbud, i erhvervsmæssig sammenhæng, opnå den nødvendige beskyttelse af den intellektuelle ejendom og forsvare de intellektuelle ejendomsrettigheder ved domstolene. Virksomheder er således utilfredse med, at offentlige indkøbere i Europa sammenlignet med andre dele af verden begrænser innovation, fordi de uden grund holder de intellektuelle ejendomsrettigheder for sig selv (45).

| FORVALTNING AF INTELLEKTUELLE EJENDOMSRETTIGHEDER VED OFFENTLIGE UDBUD I FORSKELLIGE LANDE

  Europas vigtigste handelspartnere tildeler som standard de intellektuelle ejendomsrettigheder, der er knyttet til offentlige udbud, til de deltagende økonomiske aktører, medmindre særlige tungtvejende offentlige interesser gør sig gældende. I de fleste EU-medlemsstater siger de retlige rammer for offentlige indkøb intet om tildelingen af intellektuelle ejendomsrettigheder og overlader det til den offentlige indkøber at fastlægge tildelingen af intellektuelle ejendomsrettigheder i udbudsdokumenterne. Da dette ikke altid er en nem opgave for de enkelte indkøbere, har 11 lande i Europa vedtaget en national politik for tildeling af intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med offentlige indkøb, som i princippet overdrager ejerskabet til intellektuelle ejendomsrettigheder til entreprenørerne: Navnlig Belgien og Spanien (via lovgivningen om offentlige indkøb), Finland, Frankrig og Schweiz (via de generelle betingelser for offentlige kontrakter) og Estland, Irland, Luxembourg, Ungarn og Slovenien (via officielle retningslinjer).

  Flere oplysninger findes på:

  Overdragelse af ejerskabet til intellektuelle ejendomsrettigheder til virksomheder i forbindelse med offentlige indkøb — praksis rundt om i verden:

  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/redirection.cfm?item_id=56812

  Nærmere oplysninger om tildeling af intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med offentlige indkøb i forskellige lande rundt om i Europa:

  Se indikator 10 i landeprofilerne i undersøgelsen SMART 2016/0040 |
| --- |

FORVALTNING AF INTELLEKTUELLE EJENDOMSRETTIGHEDER VED OFFENTLIGE UDBUD I FORSKELLIGE LANDE

Europas vigtigste handelspartnere tildeler som standard de intellektuelle ejendomsrettigheder, der er knyttet til offentlige udbud, til de deltagende økonomiske aktører, medmindre særlige tungtvejende offentlige interesser gør sig gældende. I de fleste EU-medlemsstater siger de retlige rammer for offentlige indkøb intet om tildelingen af intellektuelle ejendomsrettigheder og overlader det til den offentlige indkøber at fastlægge tildelingen af intellektuelle ejendomsrettigheder i udbudsdokumenterne. Da dette ikke altid er en nem opgave for de enkelte indkøbere, har 11 lande i Europa vedtaget en national politik for tildeling af intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med offentlige indkøb, som i princippet overdrager ejerskabet til intellektuelle ejendomsrettigheder til entreprenørerne: Navnlig Belgien og Spanien (via lovgivningen om offentlige indkøb), Finland, Frankrig og Schweiz (via de generelle betingelser for offentlige kontrakter) og Estland, Irland, Luxembourg, Ungarn og Slovenien (via officielle retningslinjer).

Flere oplysninger findes på:

Overdragelse af ejerskabet til intellektuelle ejendomsrettigheder til virksomheder i forbindelse med offentlige indkøb — praksis rundt om i verden:

http://ec.europa.eu/newsroom/dae/redirection.cfm?item_id=56812

Nærmere oplysninger om tildeling af intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med offentlige indkøb i forskellige lande rundt om i Europa:

Se indikator 10 i landeprofilerne i undersøgelsen SMART 2016/0040

Offentlige indkøbere bør derfor overveje at overlade intellektuelle ejendomsrettigheder til leverandører, medmindre der står væsentlige samfundsinteresser på spil. Dette kan være tilfældet, når leverandøren ikke bør have lov til at anvende resultaterne af den offentlige kontrakt (f.eks. af sikkerheds- eller fortrolighedshensyn), når leverandøren ikke er i stand til at anvende resultaterne af den offentlige kontrakt (f.eks. udformning af markedsføringskampagner eller logoer specielt beregnet på offentlige indkøbere), eller når den offentlige indkøber skal gøre alle resultater offentligt tilgængelige (f.eks. visse politiske rapporter/undersøgelser, målsætninger om åbne data). Ved at overlade intellektuelle ejendomsrettigheder til leverandørerne, når det er hensigtsmæssigt, kan det bidrage til at gøre offentlige indkøb mere attraktive for innovatorer.

I tilfælde, hvor de intellektuelle ejendomsrettigheder tildeles leverandører, kan og bør offentlige indkøbere stadig beskytte deres rimelige interesser samt offentlige interesser. Det kan derfor være nødvendigt for offentlige indkøbere at bevare følgende, hvilket bør fremgå af kontrakten (46):

| — | Tilstrækkelige brugs- og tilpasningsrettigheder: royaltyfri brugsret og tilpasning af innovative løsninger. For at muliggøre brug og tilpasning skal offentlige indkøbere have adgang til dokumentationen og kan også have behov for ret til at dele den med (et begrænset antal) fagfæller (f.eks. andre administrationer, der har brug for en vis tilknytning til indkøberens løsning). |
| --- | --- |

—

Tilstrækkelige brugs- og tilpasningsrettigheder: royaltyfri brugsret og tilpasning af innovative løsninger. For at muliggøre brug og tilpasning skal offentlige indkøbere have adgang til dokumentationen og kan også have behov for ret til at dele den med (et begrænset antal) fagfæller (f.eks. andre administrationer, der har brug for en vis tilknytning til indkøberens løsning).

| — | Betinget ret til at meddele licens: Offentlige indkøbere bør have ret til at kræve, at leverandører giver visse tredjeparter licens til at drive/ændre indkøberens løsning på rimelige markedsvilkår. Hvis leverandøren nægter at gøre dette, bør den offentlige indkøber have ret til selv at give sådanne licenser til tredjeparter for at værne om offentlige interesser. |
| --- | --- |

—

Betinget ret til at meddele licens: Offentlige indkøbere bør have ret til at kræve, at leverandører giver visse tredjeparter licens til at drive/ændre indkøberens løsning på rimelige markedsvilkår. Hvis leverandøren nægter at gøre dette, bør den offentlige indkøber have ret til selv at give sådanne licenser til tredjeparter for at værne om offentlige interesser.

| — | Passende offentliggørelsesrettigheder: Det er tilrådeligt at tildele de intellektuelle ejendomsrettigheder til den offentlige indkøber, hvis alle resultater skal gøres offentligt tilgængelige (f.eks. ophavsret til visse politiske rapporter/undersøgelser), men i andre tilfælde, hvor ejerskabet til intellektuelle ejendomsrettigheder overlades til leverandøren, bør adgangs- og offentliggørelsesrettighederne for afledte data sikres (f.eks. visse offentlige data, der er af interesse for den brede offentlighed, eller som den offentlige indkøber måtte ønske at offentliggøre frivilligt for at gøre tredjeparter i stand til at genbruge dem, f.eks. for at udvikle andre innovative løsninger). |
| --- | --- |

—

Passende offentliggørelsesrettigheder: Det er tilrådeligt at tildele de intellektuelle ejendomsrettigheder til den offentlige indkøber, hvis alle resultater skal gøres offentligt tilgængelige (f.eks. ophavsret til visse politiske rapporter/undersøgelser), men i andre tilfælde, hvor ejerskabet til intellektuelle ejendomsrettigheder overlades til leverandøren, bør adgangs- og offentliggørelsesrettighederne for afledte data sikres (f.eks. visse offentlige data, der er af interesse for den brede offentlighed, eller som den offentlige indkøber måtte ønske at offentliggøre frivilligt for at gøre tredjeparter i stand til at genbruge dem, f.eks. for at udvikle andre innovative løsninger).

Det kan konkluderes, at hvis ejerskabet til intellektuelle ejendomsrettigheder tildeles leverandører, kan det give næring til industriel kommercialisering af innovative løsninger, samtidig med at de offentlige indkøberes rimelige interesser beskyttes fuldt ud, og den offentlige sektors omkostninger ved indkøb reduceres. Medlemsstaterne kan derfor som standard overveje at tildele de intellektuelle ejendomsrettigheder til de deltagende leverandører på de betingelser, der er beskrevet ovenfor, og samtidig sikre, at virksomhedernes incitamenter til innovation ikke fordrejes, og at markedsadgangen ikke begrænses.

Yderligere oplysninger om intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder generelle aspekter og den til indkøbet knyttede type leverance, findes i bilag I. Oplysninger om samspillet mellem intellektuelle ejendomsrettigheder og statsstøtte findes i kapitel 5.

| EKSEMPEL


  PRÆKOMMERCIELLE INDKØBSPROJEKTER FOR DUBLINS BYRÅD


  Risikostyring af oversvømmelser gennem overvågning af afløb


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  I de seneste år har nedbøren i Dublin ofte overvældet det eksisterende afløbssystem som følge af stadig mere ekstreme vejrforhold og forværret af blokeringen af dræn og afløb. Dette har ført til oversvømmelser af veje og ejendomme i Dublin. Det nuværende system til styring af oversvømmelser var baseret på lokal viden og historiske oplysninger, men byrådet så den potentielle fordel ved at have realtidsoplysninger til rådighed til at håndtere situationer, efterhånden som de udviklede sig. Sådanne oplysninger kan også bidrage til den langsigtede oversvømmelsesplanlægning i området.
  Markedsanalysen viste, at selv om der var et lille antal mulige teknologiske løsninger til rådighed, var disse hverken billige eller skalerbare — to centrale målsætninger, som Dublins byråd stillede krav om.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Enterprise Ireland er den statslige organisation med ansvar for udvikling og vækst af irske virksomheder på verdensmarkederne. Organisationen har fået til opgave at fremme prækommercielle udbud gennem sit innovationsforskningsprogram for små virksomheder (47). Dublin byråd afholdt i forbindelse med dette program en konkurrence om indkøb af innovation til en afløbsovervågningsløsning og tilbød finansiering til en række virksomheder med henblik på at udvikle et billigt, skalerbart og levedygtigt resultat. For at hjælpe virksomhederne med fortsat at udvikle sig ud over indkøbsprocessen fik de tildelt de intellektuelle ejendomsrettigheder, omend Dublin byråd bibeholdt visse brugsrettigheder, og en yderligere bestemmelse om, at disse rettigheder returneres til Dublin byråd på anmodning, hvis virksomhederne ikke udnytter dem i kommercielt øjemed inden for 3 år.

  Hvad var resultatet?

  Under konkurrencen om offentlige indkøb finansierede byrådet gennemførlighedsundersøgelser, opbygning af prototyper og afprøvning af løsninger i den virkelige verden. Dublin by begyndte at samarbejde med 6 virksomheder om at afprøve løsninger gennem gradvis eliminering i en konkurrencepræget proces og arbejder nu sammen med to virksomheder om at konstruere billigt lavstrømsudstyr, der kan sende advarselssignaler i det hårde miljø, som findes i afløbssystemer.
  Rådet er i færd med at verificere resultaterne fra 50 aktive lokaliteter og håber at kunne finde en skalerbar og billig løsning ved processens afslutning. En af virksomhederne sælger nu deres løsning og variationer heraf til andre byer.

  Flere oplysninger findes på:


  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:158589-2017:TEXT:EN:HTML (udbudsbekendtgørelse)

  https://smartcitiesireland.org/projects/gully-monitoring/ |
| --- |

EKSEMPEL

PRÆKOMMERCIELLE INDKØBSPROJEKTER FOR DUBLINS BYRÅD

Risikostyring af oversvømmelser gennem overvågning af afløb

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

I de seneste år har nedbøren i Dublin ofte overvældet det eksisterende afløbssystem som følge af stadig mere ekstreme vejrforhold og forværret af blokeringen af dræn og afløb. Dette har ført til oversvømmelser af veje og ejendomme i Dublin. Det nuværende system til styring af oversvømmelser var baseret på lokal viden og historiske oplysninger, men byrådet så den potentielle fordel ved at have realtidsoplysninger til rådighed til at håndtere situationer, efterhånden som de udviklede sig. Sådanne oplysninger kan også bidrage til den langsigtede oversvømmelsesplanlægning i området.

Markedsanalysen viste, at selv om der var et lille antal mulige teknologiske løsninger til rådighed, var disse hverken billige eller skalerbare — to centrale målsætninger, som Dublins byråd stillede krav om.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Enterprise Ireland er den statslige organisation med ansvar for udvikling og vækst af irske virksomheder på verdensmarkederne. Organisationen har fået til opgave at fremme prækommercielle udbud gennem sit innovationsforskningsprogram for små virksomheder (47). Dublin byråd afholdt i forbindelse med dette program en konkurrence om indkøb af innovation til en afløbsovervågningsløsning og tilbød finansiering til en række virksomheder med henblik på at udvikle et billigt, skalerbart og levedygtigt resultat. For at hjælpe virksomhederne med fortsat at udvikle sig ud over indkøbsprocessen fik de tildelt de intellektuelle ejendomsrettigheder, omend Dublin byråd bibeholdt visse brugsrettigheder, og en yderligere bestemmelse om, at disse rettigheder returneres til Dublin byråd på anmodning, hvis virksomhederne ikke udnytter dem i kommercielt øjemed inden for 3 år.

Hvad var resultatet?

Under konkurrencen om offentlige indkøb finansierede byrådet gennemførlighedsundersøgelser, opbygning af prototyper og afprøvning af løsninger i den virkelige verden. Dublin by begyndte at samarbejde med 6 virksomheder om at afprøve løsninger gennem gradvis eliminering i en konkurrencepræget proces og arbejder nu sammen med to virksomheder om at konstruere billigt lavstrømsudstyr, der kan sende advarselssignaler i det hårde miljø, som findes i afløbssystemer.

Rådet er i færd med at verificere resultaterne fra 50 aktive lokaliteter og håber at kunne finde en skalerbar og billig løsning ved processens afslutning. En af virksomhederne sælger nu deres løsning og variationer heraf til andre byer.

Flere oplysninger findes på:

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:158589-2017:TEXT:EN:HTML (udbudsbekendtgørelse)

https://smartcitiesireland.org/projects/gully-monitoring/

| EKSEMPEL


  PRÆKOMMERCIELT EU-BLOCKCHAIN-INDKØB


  Nye grænseoverskridende tjenester for EU-borgere, virksomheder og offentlige forvaltninger


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Europa-Kommissionen er i samarbejde med EU-medlemsstaterne, Norge og Liechtenstein ved at oprette den europæiske blockchain-serviceinfrastruktur (EBSI). Der er behov for nye blockchaininnovationer, der kan levere grænseoverskridende offentlige højhastighedstjenester i hele EU med de højeste sikkerheds- og fortrolighedsstandarder og samtidig mindske miljøpåvirkningen.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Europa-Kommissionen lancerede prækommercielle blockchain-indkøb i EU for at få udviklet og afprøvet nye innovative løsninger. Da EBSI også har til formål at bidrage til at skabe nye forretningsmuligheder og finde nye områder, hvor europæiske virksomheder kan stå i spidsen, blev der udarbejdet specifikke indkøbsbestemmelser, der styrker virksomhedernes muligheder for at beskytte deres intellektuelle ejendomsrettigheder og omsætter deres løsninger i erhvervsmæssigt øjemed i Europa, og som styrker EU's autonome strategi, modstandsdygtighed og sikkerhedsinteresser.

  Hvad var resultatet?

  Ovennævnte anbefalinger fra denne vejledning blev gennemført i praksis: Entreprenørerne har lov til at få ejerskab til intellektuelle ejendomsrettigheder og samtidig give EU- og EBSI-landene tilstrækkelige brugs- og tilpasningsrettigheder, betinget ret til at licensere og passende offentliggørelsesrettigheder. Den ordregivende myndighed opfordrer entreprenørerne til at bidrage til standardisering og offentliggørelse af resultaterne. EU har ret til at gøre indsigelse mod overførsel eller licensering af intellektuelle ejendomsrettigheder til tredjelande af hensyn til EU's strategiske autonomi og sikkerhed. Kun økonomiske aktører, der er hjemhørende i og styres fra EØS-lande, må deltage i udbuddet. Betingelser vedrørende opfyldelsesstedet anvendes til at sikre, at 70 % af arbejdet i forbindelse med kontrakten og 100 % af arbejdet med sikkerhedskomponenterne udføres i Europa. EU har ret til at kræve, at ejerskabet til intellektuelle ejendomsrettigheder, som entreprenøren tilvejebringer under udbuddet, overdrages til køberen, hvis entreprenørerne ikke omsætter resultaterne i erhvervsmæssigt øjemed, i vid udstrækning i Europa, senest 4 år efter indkøbet i overensstemmelse med EU's strategiske autonomi og sikkerhedsinteresser, eller hvis entreprenøren ikke overholder kravene til opfyldelsesstedet og kontrolforanstaltningerne, eller hvis entreprenøren overtages eller fusioneres, ville det have en negativ indvirkning på adgangen til eller kommercialiseringen af resultaterne i overensstemmelse med EU's strategiske autonomi og sikkerhedsinteresser. For at øge modstandsdygtigheden og konkurrenceevnen i forsyningskæden sker det offentlige indkøb gennem flere leverandører: Der er afsat budgetmidler til parallelt indkøb af FoU fra 7 leverandører i den første designfase, 4 leverandører i prototypefasen og 3 leverandører i produktudviklings- og testfasen.
  Markedet viste stor interesse for indkøbsmetoden. Over 500 personer deltog i de forskellige faser af den indledende markedsundersøgelse, og 268 deltagere efterlod deres kontaktoplysninger i onlinenetværksrummet for EU's prækommercielle blockchain-indkøb, hvilket viser, at de er interesseret i at samarbejde med andre interessenter om EU's prækommercielle blockchain-indkøb.

  Flere oplysninger findes på:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-blockchain-pre-commercial-procurement |
| --- |

EKSEMPEL

PRÆKOMMERCIELT EU-BLOCKCHAIN-INDKØB

Nye grænseoverskridende tjenester for EU-borgere, virksomheder og offentlige forvaltninger

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Europa-Kommissionen er i samarbejde med EU-medlemsstaterne, Norge og Liechtenstein ved at oprette den europæiske blockchain-serviceinfrastruktur (EBSI). Der er behov for nye blockchaininnovationer, der kan levere grænseoverskridende offentlige højhastighedstjenester i hele EU med de højeste sikkerheds- og fortrolighedsstandarder og samtidig mindske miljøpåvirkningen.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Europa-Kommissionen lancerede prækommercielle blockchain-indkøb i EU for at få udviklet og afprøvet nye innovative løsninger. Da EBSI også har til formål at bidrage til at skabe nye forretningsmuligheder og finde nye områder, hvor europæiske virksomheder kan stå i spidsen, blev der udarbejdet specifikke indkøbsbestemmelser, der styrker virksomhedernes muligheder for at beskytte deres intellektuelle ejendomsrettigheder og omsætter deres løsninger i erhvervsmæssigt øjemed i Europa, og som styrker EU's autonome strategi, modstandsdygtighed og sikkerhedsinteresser.

Hvad var resultatet?

Ovennævnte anbefalinger fra denne vejledning blev gennemført i praksis: Entreprenørerne har lov til at få ejerskab til intellektuelle ejendomsrettigheder og samtidig give EU- og EBSI-landene tilstrækkelige brugs- og tilpasningsrettigheder, betinget ret til at licensere og passende offentliggørelsesrettigheder. Den ordregivende myndighed opfordrer entreprenørerne til at bidrage til standardisering og offentliggørelse af resultaterne. EU har ret til at gøre indsigelse mod overførsel eller licensering af intellektuelle ejendomsrettigheder til tredjelande af hensyn til EU's strategiske autonomi og sikkerhed. Kun økonomiske aktører, der er hjemhørende i og styres fra EØS-lande, må deltage i udbuddet. Betingelser vedrørende opfyldelsesstedet anvendes til at sikre, at 70 % af arbejdet i forbindelse med kontrakten og 100 % af arbejdet med sikkerhedskomponenterne udføres i Europa. EU har ret til at kræve, at ejerskabet til intellektuelle ejendomsrettigheder, som entreprenøren tilvejebringer under udbuddet, overdrages til køberen, hvis entreprenørerne ikke omsætter resultaterne i erhvervsmæssigt øjemed, i vid udstrækning i Europa, senest 4 år efter indkøbet i overensstemmelse med EU's strategiske autonomi og sikkerhedsinteresser, eller hvis entreprenøren ikke overholder kravene til opfyldelsesstedet og kontrolforanstaltningerne, eller hvis entreprenøren overtages eller fusioneres, ville det have en negativ indvirkning på adgangen til eller kommercialiseringen af resultaterne i overensstemmelse med EU's strategiske autonomi og sikkerhedsinteresser. For at øge modstandsdygtigheden og konkurrenceevnen i forsyningskæden sker det offentlige indkøb gennem flere leverandører: Der er afsat budgetmidler til parallelt indkøb af FoU fra 7 leverandører i den første designfase, 4 leverandører i prototypefasen og 3 leverandører i produktudviklings- og testfasen.

Markedet viste stor interesse for indkøbsmetoden. Over 500 personer deltog i de forskellige faser af den indledende markedsundersøgelse, og 268 deltagere efterlod deres kontaktoplysninger i onlinenetværksrummet for EU's prækommercielle blockchain-indkøb, hvilket viser, at de er interesseret i at samarbejde med andre interessenter om EU's prækommercielle blockchain-indkøb.

Flere oplysninger findes på:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-blockchain-pre-commercial-procurement

4.1.8.   Gennemførelse af en kontrakt

Ingen af de ovenfor beskrevne instrumenter fungerer, medmindre kontraktvilkårene afspejler de relevante og innovationsvenlige aspekter. Hvis den offentlige kontrakt tildeles på grundlag af kvalitets- eller kontraktgennemførelseskriterier, men ikke kan håndhæves gennem kontraktmæssige sanktioner, f.eks. prisindeksering eller kontraktophør før aftalt tid, kan den offentlige indkøber gå glip af muligheden for at få en innovativ løsning. Dette kan også føre til forskellige former for retslig prøvelse.

Klausuler om kontraktgennemførelse bør mindst omfatte følgende:

| — | kriterier for kontraktgennemførelse, målbare kvalitetsindikatorer og præstationsmål (48) |
| --- | --- |

—

kriterier for kontraktgennemførelse, målbare kvalitetsindikatorer og præstationsmål (48)

| — | udtrædelsesklausuler i tilfælde af underpræstation, eller hvis markedet tilbyder en endnu mere velegnet løsning end den, der er under udvikling (med rimelige udtrædelsesbetingelser for leverandøren) |
| --- | --- |

—

udtrædelsesklausuler i tilfælde af underpræstation, eller hvis markedet tilbyder en endnu mere velegnet løsning end den, der er under udvikling (med rimelige udtrædelsesbetingelser for leverandøren)

| — | klausuler om kontraktændring som følge af volatilitet og stort potentiale for yderligere innovation, der konstateres under gennemførelsen af kontrakten (49). |
| --- | --- |

—

klausuler om kontraktændring som følge af volatilitet og stort potentiale for yderligere innovation, der konstateres under gennemførelsen af kontrakten (49).

Klausuler om kontraktgennemførelse kan også indeholde såkaldte værdianalyseklausuler (50). Sidstnævnte tilskynder leverandører til både at levere løsninger, der opfylder præstationskravene, og til løbende at forbedre de leverede løsningers kvalitet og omkostninger i gennemførelsesfasen. Disse klausuler kan omfatte udbetaling af bonus til leverandøren, hvis løsningernes kvalitet forbedres, eller udbetaling af en del af de ekstra omkostningsbesparelser, som den offentlige indkøber opnår under gennemførelsen af kontrakten, til leverandøren. Yderligere oplysninger om værdianalyse findes i modul 3 af European Assistance for Innovation Procurement Toolkit (http://eafip.eu/toolkit).

| EKSEMPEL


  FOKUS PÅ KVALITET UNDER KONTRAKTGENNEMFØRELSEN:


  Løbende forbedring af vandkvaliteten i Limburg


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  Vandforsyningsselskabet i Limburg ønskede at anskaffe sig et billigere og mere driftssikkert IT-system til forvaltning af vanddistributionen på dets net.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  Da software er et område, der løbende udvikles, også efter undertegnelse af en kontrakt, medtog den offentlige indkøber værdianalyseklausuler for at tilskynde leverandører til at forbedre kvaliteten og reducere omkostningerne i de leverede løsninger under kontraktgennemførelsen.

  Hvad var resultatet?

  Denne tilgang førte til et system af højere kvalitet og med lavere omkostninger: Antallet af servere og de tilsvarende vedligeholdelsesomkostninger blev reduceret fra 50 til 4, og downtime blev reduceret til 0,005 %.

  Flere oplysninger findes på:


  http://eafip.eu/wp-content/uploads/2015/06/ParijsLV7.pdf


  https://www.croonwolterendros.nl/nl/industrie/actueel/revolutie-procesautomatisering-waterketen-helder-proces-voor-schoon-water |
| --- |

EKSEMPEL

FOKUS PÅ KVALITET UNDER KONTRAKTGENNEMFØRELSEN:

Løbende forbedring af vandkvaliteten i Limburg

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

Vandforsyningsselskabet i Limburg ønskede at anskaffe sig et billigere og mere driftssikkert IT-system til forvaltning af vanddistributionen på dets net.

Hvad blev gjort på en anden måde?

Da software er et område, der løbende udvikles, også efter undertegnelse af en kontrakt, medtog den offentlige indkøber værdianalyseklausuler for at tilskynde leverandører til at forbedre kvaliteten og reducere omkostningerne i de leverede løsninger under kontraktgennemførelsen.

Hvad var resultatet?

Denne tilgang førte til et system af højere kvalitet og med lavere omkostninger: Antallet af servere og de tilsvarende vedligeholdelsesomkostninger blev reduceret fra 50 til 4, og downtime blev reduceret til 0,005 %.

Flere oplysninger findes på:

http://eafip.eu/wp-content/uploads/2015/06/ParijsLV7.pdf

https://www.croonwolterendros.nl/nl/industrie/actueel/revolutie-procesautomatisering-waterketen-helder-proces-voor-schoon-water

4.2.   
  Specifikke innovationsvenlige udbudsprocedurer

4.2.1.   Tilpasning af brugsklar innovation — udbud med forhandling

En af nyhederne i de EU-bestemmelser er muligheden for at bruge udbud med forhandling i forbindelse med offentlige kontrakter, hvor der er behov for tilpasning af allerede tilgængelige løsninger (herunder design eller innovative løsninger), som er særligt komplekse, eller hvis de tekniske specifikationer ikke kan fastlægges tilstrækkeligt præcist (51). Under disse omstændigheder giver EU-bestemmelserne de offentlige indkøbere mulighed for at vælge mellem to procedurer: udbud med forhandling (52) eller konkurrencepræget dialog (53).

Hovedforskellen mellem en situation, hvor der anvendes en konkurrencepræget procedure med forhandling, og en situation, hvor der anvendes en konkurrencepræget dialog, ligger i, hvor stor indsigt den offentlige indkøber har i projektet. Ved udbud med forhandling har den offentlige indkøber en mere præcis idé om karakteren af og genstanden for udbuddet, mens der skal træffes flere upstreamvalg ved konkurrencepræget dialog.

| UDBUD MED FORHANDLING SAMMENLIGNET MED KONKURRENCEPRÆGET DIALOG

  Udbud med forhandling er mest velegnet, når den offentlige indkøber ved, at der skal bygges en tosporet tunnel under floden som en offentlig bygge- og anlægskontrakt finansieret af indkøberens eget budget. Forhandlingerne omhandler alene de tekniske aspekter af arbejderne, herunder pris og kvalitet.
  Den offentlige indkøber kan derimod anvende en konkurrencepræget dialog til at afgøre, om der bør bygges en bro eller en (en- eller tosporet) tunnel (på eller under floden) som en offentlig bygge- og anlægskontrakt eller en koncessionskontrakt om offentlige bygge- og anlægsarbejder, og om projektet bør finansieres af indkøberens eget budget eller med eksterne finansieringskilder. |
| --- |

UDBUD MED FORHANDLING SAMMENLIGNET MED KONKURRENCEPRÆGET DIALOG

Udbud med forhandling er mest velegnet, når den offentlige indkøber ved, at der skal bygges en tosporet tunnel under floden som en offentlig bygge- og anlægskontrakt finansieret af indkøberens eget budget. Forhandlingerne omhandler alene de tekniske aspekter af arbejderne, herunder pris og kvalitet.

Den offentlige indkøber kan derimod anvende en konkurrencepræget dialog til at afgøre, om der bør bygges en bro eller en (en- eller tosporet) tunnel (på eller under floden) som en offentlig bygge- og anlægskontrakt eller en koncessionskontrakt om offentlige bygge- og anlægsarbejder, og om projektet bør finansieres af indkøberens eget budget eller med eksterne finansieringskilder.

4.2.1.1.   Udbud med forhandling

Udbud med forhandling giver de offentlige indkøbere mere fleksibilitet ved tildeling af kontrakter, når brugsklare løsninger ikke er tilgængelige på markedet. Udbud med forhandling kan også bruges, når en relativt enkel, gennemsigtig og dokumenteret udbudsprocedure kan sætte offentlige indkøbere i stand til at forhandle tilpasninger af eksisterende elementer eller betingelser for udviklingen af en innovativ løsning, der opfylder de behov, der er anført i de tekniske specifikationer.

Denne procedure bør bringe offentlige indkøbere tættere på industrien. Den åbner en direkte dialog om specifikke egenskaber ved de løsninger, der skal udvikles.

Funktionelle krav eller præstationskrav, relevante tildelingskriterier med hensyn til kvalitet og andre målbare indikatorer, herunder i sidste ende en prototypingfase, kan være nødvendige for vellykket innovation inden for rammerne af denne procedure.

4.2.1.2.   Konkurrencepræget dialog

Konkurrencepræget dialog er en procedure bestående af to runder, hvor den offentlige indkøber beskriver sine behov i et deskriptivt dokument eller en udbudsbekendtgørelse, fastsætter minimumskravene til ansøgerne og definerer kontrakttildelingskriterierne på grundlag af det bedste forhold mellem pris og kvalitet.

Efter verifikation af kriterierne for udvælgelse af ansøgere indleder indkøberen den konkurrenceprægede dialog med de deltagere, der opfylder minimumskravene. Forhandlingerne gennemføres individuelt med hver ansøger for at sikre fortroligheden for hver løsning. De kræver et højt niveau af ekspertise hos den offentlige indkøbers personale og tildeling af tilstrækkelig tid. Opstilling af milepæle hjælper ved evalueringen af forhandlingernes forløb og i sidste ende ved udvælgelsen af ansøgere.

Innovationspotentialet i forbindelse med denne procedure består af det brede spektrum af løsninger, som deltagerne kan foreslå. I forbindelse med en tæt og grundig forhandling bør ansøgerne have tilstrækkelig tid til at modtage alle relevante oplysninger, de skal bruge for at kunne tilbyde en tilpasset innovativ løsning. Den innovative karakter kan bestå i tekniske, finansielle eller administrative aspekter eller i en komplet ændring af den offentlige indkøbers operationelle proces.

Når den offentlige indkøber vurderer, at den konkurrenceprægede dialog har nået det optimale trin, anmodes de tilbageværende deltagere om at indgive deres endelige tilbud. Kontrakten tildeles på grundlag af det bedste forhold mellem pris og kvalitet. I den indledende indkaldelse af tilbud angives kvalitetskriterier så detaljeret, at de er objektivt målbare og sammenlignelige.

| Eksempler på konkurrencepræget dialog findes i:






  — | afsnit 2.1 vedrørende København |
| --- | --- |

Eksempler på konkurrencepræget dialog findes i:

—

afsnit 2.1 vedrørende København

| — | afsnit 3.1.5 vedrørende Eindhoven. |
| --- | --- |

—

afsnit 3.1.5 vedrørende Eindhoven.

4.2.2.   Projektkonkurrencer

Projektkonkurrencer bruges traditionelt til projektering i forbindelse med byplanlægning, arkitekt- og ingeniørarbejde og databehandling. I henhold til EU-bestemmelserne kan denne procedure dog også anvendes i forbindelse med andre typer projekter, f.eks. finansieringsteknik. Projektkonkurrencer kan tilrettelægges med henblik på præmieuddeling (med betalinger) eller tildeling af tjenesteydelseskontrakter ved brug af et opfølgende udbud med forhandling uden offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse.

Med projektkonkurrencer giver den offentlige indkøber deltagerne mere fleksibilitet til at foreslå den bedste løsning på de behov, der er beskrevet i bekendtgørelsen om projektkonkurrencen. Heri ligger potentialet for innovation. En selvstyrende bedømmelseskomité, hvis medlemmer er uafhængige af deltagerne, evaluerer projektforslagene. Mindst en tredjedel af medlemmerne af bedømmelseskomitéen skal have den kvalifikation, der kræves af deltagerne. Bedømmelseskomitéen kan stille deltagerne uddybende spørgsmål og træffer sin beslutning baseret på de kriterier, der er anført i bekendtgørelsen om projektkonkurrencen.

Projektkonkurrencer har en særlig fordel. I denne forbindelse kan bedømmelseskomitéen give en professionel og selvstændig evaluering af kriterierne, f.eks. forslagets brugervenlighed, egnethed og ergonomi samt dets kunstneriske, omdømmemæssige eller innovative karakter. Alle disse aspekter kan være vanskelige at måle, sammenligne og evaluere under andre typer procedurer, hvor det kan være vanskeligt at fastsætte og rangordne objektive og målbare indikatorer.

Udfordringen i forbindelse med denne udbudsprocedure er at sikre en evaluering, der er så objektiv og gennemsigtig som muligt. Til dette formål kan det være fornuftigt at bruge en kombination af kriterier, f.eks. objektivt målbare anskaffelses- og gennemførelsesomkostninger og effektivitet, og kvalitetskriterier i et proportionalt og berettiget forhold.

Et eksempel på anvendelsen af en projektkonkurrence til at indkøbe innovative idéer findes i eksemplet om TekesMatch i afsnit 3.2.

4.2.3.   Skabelse af innovation ved indkøb af forskning og udvikling

En offentlig indkøber kan have brug for at indkøbe tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling for at udvikle en specifikt tilpasset innovativ løsning. Det kan f.eks. være tilfældet, hvis markedet ikke tilbyder en tilfredsstillende løsning, eller hvis en tilpasning af de løsninger sandsynligvis ikke kan opfylde behovene. Afhængigt af proceduren vil resultatet af forsknings- og udviklingsprocessen hjælpe med at udforme tekniske specifikationer til det næste skridt, som er indkøbet af den praktiske implementering af den innovative løsning.

Indkøb af grundlæggende forsknings- og udviklingsprodukter eller -tjenesteydelser er en specifik opgave, der varetages af institutioner med ekspertise. Det er også en mulighed for offentlige indkøbere generelt. Det kan hjælpe en offentlig indkøber med at få en banebrydende løsning på markedet eller tilpasse en innovativ løsning fra et andet område til indkøberens eget formål. Indkøb af tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling kræver naturligvis en vis grad af faglig og finansiel formåen, erfaring og modstandsdygtighed over for de risici, der er forbundet med sådanne innovative projekter.

Hvis proceduren planlægges og gennemføres omhyggeligt, kan alle disse vanskeligheder og yderligere udviklingsomkostninger blive vejet op af den innovative løsnings lavere omkostninger, bedre kvalitet eller samfundsmæssige fordele for den offentlige indkøber. Dette kan være tilfældet med tilgængelighedsforanstaltninger for handicappede (som, undtagen i behørigt begrundede tilfælde, er obligatoriske for tekniske specifikationer vedrørende indkøb, der er beregnet til at blive anvendt af fysiske personer). Markedet vil også opnå gevinst af kundelanceringer efter indkøb af innovative løsninger baseret på forsknings- og udviklingsresultater. Dette kan skabe potentiale for yderligere implementering og forretningsmuligheder.

For at sikre, at statsstøttereglerne overholdes, bør offentlige indkøbere være særligt opmærksomme på afsnit 5 i denne vejledning, hvori det bl.a. forklares, på hvilke betingelser Kommissionen vurderer, at offentlige indkøb af forsknings- og udviklingstjenester ikke indebærer statsstøtte.

I de følgende afsnit beskrives de væsentligste elementer af de specifikke offentlige udbudsprocedurer, der involverer indkøb af forskning og udvikling. I mange tilfælde ydes der særlig tilskud til forskning og udvikling på nationalt plan og på EU-plan. Dette er ikke omhandlet i dette dokument.

4.2.3.1.   Indkøb af tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling og tildeling af intellektuelle ejendomsrettigheder

Hvis den offentlige indkøber forbeholder sig alle fordelene ved forskningen og udviklingen (herunder alle intellektuelle ejendomsrettigheder) er indkøb af tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling omfattet af direktiverne om offentlige udbud i henhold til EU-bestemmelserne (54). Hvis den offentlige indkøber ikke forbeholder sig alle fordelene ved tjenesteydelserne vedrørende forskning og udvikling, er disse indkøb undtaget direktiverne om offentlige udbud (55). En vigtig del af de tekniske specifikationer og den efterfølgende kontrakt bør derfor omhandle fordelingen af de intellektuelle ejendomsrettigheder, der udspringer af tjenesteydelserne vedrørende forskning og udvikling.

Hvis den offentlige indkøber beholder de intellektuelle ejendomsrettigheder, kan den beslutte at implementere den innovative løsning, der udspringer af forskningen. I dette tilfælde kan de tekniske specifikationer til efterfølgende offentlige udbudsprocedurer baseres på resultatet af en sådan kontrakt om forskning og udvikling. Den offentlige indkøber kan også beslutte at give alle interesserede parter gratis licens til de nye intellektuelle ejendomsrettigheder med et formål at stimulere yderligere innovation. Det kan fastsættes i licensvilkårene, at yderligere innovation baseret på disse intellektuelle ejendomsrettigheder skal stilles gratis til rådighed for andre interesserede parter.

Hvis den offentlige indkøber beslutter at tildele de nye intellektuelle ejendomsrettigheder, der følger af forsknings- og udviklingskontrakten, til leverandøren, bør de tekniske specifikationer afspejle en sådan fordeling af intellektuelle ejendomsrettigheder, navnlig markedsværdien af de rettigheder, der overdrages til leverandøren, for at undgå potentiel konkurrenceforvridning. Den offentlige indkøber kan f.eks. planlægge at bruge disse rettigheder til at implementere løsningen og/eller kræve, at leverandøren i visse situationer giver disse rettigheder gratis i licens til tredjeparter på retfærdige (åbne, gennemsigtige og ikkediskriminerende) og rimelige markedsvilkår.

4.2.3.2.   Prækommercielle udbud

Prækommercielle udbud er indkøb af tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling på fordelagtige betingelser fra flere økonomiske aktører.

Prækommercielle udbud har været tilgængelige siden 2007. Tilgangen omsætter undtagelsen fra direktiverne om offentlige indkøb for forsknings- og udviklingstjenester i praksis i ét specifikt tilfælde (56), hvor den offentlige indkøber ikke forbeholder sig ret til alle fordelene ved kontrakten om tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling, men deler dem med de økonomiske aktører på markedsvilkår (57).

I henhold til denne tilgang tildeler den offentlige indkøber de nye intellektuelle ejendomsrettigheder, der følger af kontrakten, til de deltagende økonomiske aktører, men bevarer retten til:

| i) | at anvende forsknings- og udviklingsresultaterne til egne formål og |
| --- | --- |

i)

at anvende forsknings- og udviklingsresultaterne til egne formål og

| ii) | at kræve, at de erhvervsdrivende giver licens til tredjeparter på rimelige markedsvilkår. |
| --- | --- |

ii)

at kræve, at de erhvervsdrivende giver licens til tredjeparter på rimelige markedsvilkår.

Dette er en gensidigt fordelagtig løsning. Økonomiske aktører kan kommercialisere løsningerne til andre offentlige indkøbere eller på andre markeder. Med hensyn til de offentlige indkøbere kan de – ud over retten til at bruge og give løsningen i licens under efterfølgende offentlige udbud vedrørende implementering af løsninger – slippe for den dyre registrerings og/eller vedligeholdelsesproces, der er forbundet med ejerskabet af intellektuelle ejendomsrettigheder. Dokumentation fra prækommercielle udbud viser, at prisen i gennemsnit var 50 % lavere, og at der blev modtaget op til 4 gange så mange tilbud af højere kvalitet (58).

Kontraktens formål kan høre under en eller flere kategorier af forskning og udvikling (grundforskning, industriel forskning eller eksperimentel udvikling). Kontrakten skal have en begrænset varighed og kan omfatte udviklingen af prototyper eller et begrænset antal førstegangsprodukter eller -tjenester som en prøveserie. Køb af kommercielle mængder af produkter eller tjenesteydelser må ikke være omfattet af den samme kontrakt. Kontrakten kan imidlertid omfatte køb af prototyper og/eller et begrænset antal endelige produkter eller tjenesteydelser, der er udviklet under det prækommercielle udbud, hvis værdien af tjenesteydelserne overstiger værdien af de produkter, der er omfattet af kontrakten (59).

Det følger af definitionen, at kontrakter om tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling anvendes inden for områder, hvor de eksisterende løsninger på markedet ikke opfylder en offentlig indkøbers behov.

For den offentlige indkøber indebærer dette en række fordele. Det er muligt at få input til et fremtidigt offentligt udbud. Det skaber konkurrence mellem flere økonomiske aktører, der progressivt udvælges på grundlag af deres præstationer ved foruddefinerede milepæle og deres tilbud til den næste fase. Endelig kan den offentlige indkøber til enhver tid afbryde projektet, hvis resultaterne ikke opfylder kravene.

For økonomiske aktører kan denne procedure også være attraktiv. De kan fremkomme med en løsning på et behov, som det nuværende marked ikke kan opfylde tilfredsstillende. Hvis det lykkes, kan det åbne op for et interessant marked blandt lignende offentlige indkøbere, der oplever den samme mangel på umiddelbart tilgængelige løsninger på markedet.

Den offentlige indkøber kan bruge erfaringerne fra det prækommercielle udbud i udbudsdokumenterne til efterfølgende udbud. Dette skal altid være ikkediskriminerende, så enhver økonomisk aktør kan afgive tilbud. Den offentlige indkøber må imidlertid ikke videregive oplysninger, der i) hindrer retshåndhævelsen, ii) er i strid med offentlige interesser, iii) er til skade for de legitime økonomiske interesser for en aktør, der deltager i prækommercielle udbud (60), eller iv) er til skade for fair konkurrence mellem de deltagende leverandører af forsknings- og udviklingstjenester eller andre markedsaktører.

Med prækommercielle udbud kan markedsføringstiden også forkortes. Under denne særlige udbudsprocedure kan økonomiske aktører udvikle og teste innovative løsninger over en bestemt periode. Denne erfaring sikrer både indkøbere og leverandører fordele: Indkøbere har tættere kontakt med markedsaktørerne, og leverandørerne får hurtigere kundefeedback om løsningens innovative potentiale under virkelige forhold.

Dette er af særlig interesse for innovative nyetablerede virksomheder, scale-up-virksomheder og SMV'er, der ønsker at modtage referencer til første potentielle kunder.

Adgangen til denne procedure er også forenklet. Da den ikke omfatter indkøb af kommercielle mængder af innovative løsninger, skal tilbudsgiverne kun skal opfylde kravene til faglige kvalifikationer og finansiel formåen for forskning og udvikling og ikke kravene til anvendelse af løsningen i kommercielt omfang.

EU's internationale forpligtelser på bilateralt eller multilateralt plan omfatter generelt ikke disse tjenester. Når F&U-tjenesterne udbydes separat, og ejerskabet af de intellektuelle ejendomsrettigheder, der hidrører fra F&U, forbliver leverandørernes ejendom — som det er tilfældet ved prækommercielle udbud — har økonomiske aktører fra tredjelande ikke garanteret adgang. Sådanne tjenester kan være underlagt betingelser om gennemførelsessted (61).

| RESULTATER AF UNDERSØGELSEN AF EU-FINANSIEREDE PRÆKOMMERCIELLE UDBUD


  DET STORE BILLEDE

  Halvdelen af de løsninger, der er udviklet som en del af EU-finansierede prækommercielle udbud, blev implementeret inden for et år:






  — | åbning af rute til markedet for nyetablerede virksomheder and innovative SMV'er (73,5 % af kontrakterne blev tildelt SMV'er/nyetablerede virksomheder) |
| --- | --- |

RESULTATER AF UNDERSØGELSEN AF EU-FINANSIEREDE PRÆKOMMERCIELLE UDBUD

DET STORE BILLEDE

Halvdelen af de løsninger, der er udviklet som en del af EU-finansierede prækommercielle udbud, blev implementeret inden for et år:

—

åbning af rute til markedet for nyetablerede virksomheder and innovative SMV'er (73,5 % af kontrakterne blev tildelt SMV'er/nyetablerede virksomheder)

| — | stimulering af grænseoverskridende udvidelse (33,1 % af kontrakterne blev tildelt grænseoverskridende projekter) |
| --- | --- |

—

stimulering af grænseoverskridende udvidelse (33,1 % af kontrakterne blev tildelt grænseoverskridende projekter)

| — | styrkelse af den europæiske konkurrenceevne (99,5 % af entreprenørerne udfører 100 % af deres forskning og udvikling i Europa) |
| --- | --- |

—

styrkelse af den europæiske konkurrenceevne (99,5 % af entreprenørerne udfører 100 % af deres forskning og udvikling i Europa)

| — | succesraten for kommercialisering for de deltagende virksomheder fordobledes (inden for et år: 50 % genererede indtægter, 24 % tiltrak egenkapitalinvesteringer, 18 % indgik i partnerskaber med store selskaber, 12 % var genstand for en fusion eller overtagelse, 3 % havde allerede haft en børsintroduktion). |
| --- | --- |

—

succesraten for kommercialisering for de deltagende virksomheder fordobledes (inden for et år: 50 % genererede indtægter, 24 % tiltrak egenkapitalinvesteringer, 18 % indgik i partnerskaber med store selskaber, 12 % var genstand for en fusion eller overtagelse, 3 % havde allerede haft en børsintroduktion).

Flere oplysninger findes på:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/results-eu-funded-pre-commercial-procurements

INDIVIDUELLE OPLEVELSER

Der er ifølge nyetablerede virksomheder en række fordele ved deltagelsen i prækommercielle udbud: kortere markedsføringstid, hurtigere adgang til første kunder, der fungerer som ambassadører for deres innovative løsninger over for det bredere marked, internationale vækstmuligheder og op til fire gange hurtigere virksomhedsvækst.

Se, hvad virksomhederne (og de offentlige indkøbere) siger om deres oplevelser, på:

http://eafip.eu/resources/videos

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/pre-commercial-procurement-showcases

Eksempler på EU-finansierede projekter med prækommercielle udbud findes i:

| — | afsnit 3.1.4 om muligheder for SMV'er i større projekter |
| --- | --- |

—

afsnit 3.1.4 om muligheder for SMV'er i større projekter

| — | Imaile, Thalea og projekter vedrørende højtydende databehandling under 2.5.2 og 3.1.1. |
| --- | --- |

—

Imaile, Thalea og projekter vedrørende højtydende databehandling under 2.5.2 og 3.1.1.

4.2.3.3.   Indkøb af forsknings- og udviklingsprodukter

Indkøb af forsknings- og udviklingsprodukter omfatter køb af prototyper eller de første færdige produkter eller tjenesteydelser, der er udviklet efter forskning og udvikling, og test og evaluering heraf med henblik på at udvælge den bedste løsning inden det endelige store indkøb. Dette kan ske ved brug af enhver offentlig udbudsprocedure.

En specifik undtagelse (62) giver mulighed for at anvende et udbud med forhandling uden offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse ved indkøb af forsknings- og udviklingsprodukter. De indkøbte produkter eller tjenesteydelser skal leveres alene med henblik på forskning, forsøg, undersøgelse eller udvikling, og kontrakten må ikke omfatte serieproduktion til påvisning af produktets handelsmæssige levedygtighed eller til dækning af forsknings- og udviklingsomkostninger. Dette udbud med forhandling uden offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse kan bruges til at købe et begrænset antal produkter, der er udviklet under et prækommercielt udbud.

| EKSEMPEL


  INDKØB PÅ FORKANT MED DEN TEKNOLOGISKE UDVIKLING:


  Leverandør-entreprenørrelationer i store videnskabelige projekter hos CERN


  Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

  I store videnskabelige projekter afhænger et vellykket udfald af leverandørernes og entreprenørernes kompetence. Erfaringerne fra Den Europæiske Organisation for Højenergifysik (CERN) er et karakteristisk eksempel i den sammenhæng.

  Hvad blev gjort på en anden måde?

  En nøglefaktor i det af CERN organiserede indkøb er, at alle nye opgraderinger af dens acceleratorer indebærer stadig mere udfordrende krav, herunder ydelsesmæssige, hvilket presser leverandørerne til det yderste. Markedet er desuden i nogle tilfælde for lille til at investere i fremstilling af små mængder meget avancerede produkter, som er på forkant med udviklingen. Dette ansporer CERN til at udforme sine egne prototyper og arbejde tæt sammen med sine leverandører.

  Hvad var resultatet?

  Resultatet af denne form for samarbejde giver også leverandørerne en betydelig kommerciel gevinst. En undersøgelse vedrørende indkøb til den såkaldte Large Hadron Collider (LHC) og kontraktindgåelse viste en række klare fordele for CERN-leverandører: Ca. 38 % af dem havde udviklet nye produkter, 44 % havde forbedret den teknologiske læring, og 60 % havde fået nye kunder takket være kontrakter med CERN.
  Universitetet i Milano er ved at afholde en anden undersøgelse, der går ud på at foretage en cost-benefit-analyse af LHC og dens opgradering. De foreløbige resultater viser allerede en betydelig positiv sammenhæng mellem LHC-indkøb og forbedringer i leverandørernes FoU-indsats, innovationskapacitet og økonomiske resultater.

  Flere oplysninger findes på:


  https://home.cern/fr/resources |
| --- |

EKSEMPEL

INDKØB PÅ FORKANT MED DEN TEKNOLOGISKE UDVIKLING:

Leverandør-entreprenørrelationer i store videnskabelige projekter hos CERN

Hvorfor blev en innovativ løsning overvejet?

I store videnskabelige projekter afhænger et vellykket udfald af leverandørernes og entreprenørernes kompetence. Erfaringerne fra Den Europæiske Organisation for Højenergifysik (CERN) er et karakteristisk eksempel i den sammenhæng.

Hvad blev gjort på en anden måde?

En nøglefaktor i det af CERN organiserede indkøb er, at alle nye opgraderinger af dens acceleratorer indebærer stadig mere udfordrende krav, herunder ydelsesmæssige, hvilket presser leverandørerne til det yderste. Markedet er desuden i nogle tilfælde for lille til at investere i fremstilling af små mængder meget avancerede produkter, som er på forkant med udviklingen. Dette ansporer CERN til at udforme sine egne prototyper og arbejde tæt sammen med sine leverandører.

Hvad var resultatet?

Resultatet af denne form for samarbejde giver også leverandørerne en betydelig kommerciel gevinst. En undersøgelse vedrørende indkøb til den såkaldte Large Hadron Collider (LHC) og kontraktindgåelse viste en række klare fordele for CERN-leverandører: Ca. 38 % af dem havde udviklet nye produkter, 44 % havde forbedret den teknologiske læring, og 60 % havde fået nye kunder takket være kontrakter med CERN.

Universitetet i Milano er ved at afholde en anden undersøgelse, der går ud på at foretage en cost-benefit-analyse af LHC og dens opgradering. De foreløbige resultater viser allerede en betydelig positiv sammenhæng mellem LHC-indkøb og forbedringer i leverandørernes FoU-indsats, innovationskapacitet og økonomiske resultater.

Flere oplysninger findes på:

https://home.cern/fr/resources

4.2.3.4.   Innovationspartnerskab

Innovationspartnerskab (63) er en relativt ny type offentlig udbudsprocedure, der er omhandlet i direktiv 2014/24/ EU (64). Den kan kun anvendes i tilfælde, hvor der ikke findes nogen løsning på en offentlig købers behov på markedet.

Det væsentligste element ved innovationspartnerskab er, at innovationen sker under gennemførelsen af kontrakten. I de fleste andre procedurer (65) ved den offentlige indkøber allerede, hvilken type løsning der indkøbes: Innovation sker i fasen forud for indgåelsen af kontrakten og afsluttes sædvanligvis med indgåelsen af kontrakten, når der er enighed om, præcis hvilke elementer løsningen skal indeholde (66).

I et innovationspartnerskab indgår den offentlige indkøber en kontrakt med den eller de bedste potentielle leverandører af innovation. Leverandøren eller leverandørerne forventes at skabe den innovative løsning og sikre, at den implementeres i fuld skala for den offentlige indkøber. Den offentlige indkøbers behov bør beskrives så præcist, at potentielle tilbudsgivere kan udfordringens karakter og omfang, og så de får tilstrækkelige oplysninger til at afgøre, om de vil deltage.

Proceduren for innovationspartnerskab gennemføres i tre faser:

| — | Udvælgelsesfasen gennemføres i begyndelsen af proceduren. Efter en indkaldelse af tilbud udvælges en eller flere af de mest egnede partnere på grundlag af deres færdigheder og kompetencer. Kontrakten eller kontrakterne om oprettelse af innovationspartnerskabet tildeles derefter ud fra det bedste forhold mellem pris og kvalitet. Denne fase svarer til et begrænset udbud med forudgående indkaldelse af tilbud. |
| --- | --- |

—

Udvælgelsesfasen gennemføres i begyndelsen af proceduren. Efter en indkaldelse af tilbud udvælges en eller flere af de mest egnede partnere på grundlag af deres færdigheder og kompetencer. Kontrakten eller kontrakterne om oprettelse af innovationspartnerskabet tildeles derefter ud fra det bedste forhold mellem pris og kvalitet. Denne fase svarer til et begrænset udbud med forudgående indkaldelse af tilbud.

| — | I den næste fase udvikler partneren eller partnerne den nye løsning i samarbejde med den offentlige indkøber. Denne forsknings- og udviklingsfase kan opdeles i flere trin og omfatte evaluering af koncepter, udvikling af prototyper og/eller præstationstest. På hvert trin kan antallet af partnere reduceres efter allerede fastsatte kriterier. |
| --- | --- |

—

I den næste fase udvikler partneren eller partnerne den nye løsning i samarbejde med den offentlige indkøber. Denne forsknings- og udviklingsfase kan opdeles i flere trin og omfatte evaluering af koncepter, udvikling af prototyper og/eller præstationstest. På hvert trin kan antallet af partnere reduceres efter allerede fastsatte kriterier.

| — | I den kommercielle fase leverer partneren eller partnerne de endelige resultater, men kun hvis de svarer til de præstationsniveauer og maksimumsomkostninger, der er aftalt mellem den offentlige indkøber og partneren eller partnerne. |
| --- | --- |

—

I den kommercielle fase leverer partneren eller partnerne de endelige resultater, men kun hvis de svarer til de præstationsniveauer og maksimumsomkostninger, der er aftalt mellem den offentlige indkøber og partneren eller partnerne.

Selv om proceduren kaldes et »partnerskab«, og deltagerne benævnes »partnere«, er det stadig en offentlig udbudsprocedure, som er underlagt relevante EU- og WTO-regler, navnlig de grundlæggende udbudsprincipper om konkurrence, gennemsigtighed og ikkeforskelsbehandling.

Innovationspartnerskabet var specifikt udformet med henblik på at gøre det muligt for offentlige indkøbere at etablere et partnerskab for at udvikle og efterfølgende købe en ny, innovativ løsning. Det er derfor vigtigt, at innovationspartnerskabet struktureres på en sådan måde, at det kan tilvejebringe det nødvendige »markeds-pull«, dvs. det tilskynder til udvikling af en innovativ løsning uden at afskærme markedet (67).

I den forbindelse gør manglen på en særskilt udbudsprocedure for indkøb af kommercielle mængder af færdigvarer eller tjenesteydelser det også nødvendigt at være særlig opmærksomhed på EU's statsstøtteprincipper (se afsnit 5 om statsstøtte nedenfor). For at sikre, at offentlige indkøbere ikke anvender innovationspartnerskaber på en måde, der forhindrer, begrænser eller fordrejer konkurrencen (67), fastsætter direktiv 2014/24/EU, herunder navnlig artikel 31 om innovationspartnerskabet, regler for at sikre, at et innovationspartnerskab er åbent, gennemsigtigt, ikkediskriminerende og konkurrencedygtigt.

I forbindelse med gennemførelsen af et innovationspartnerskab er det derfor vigtigt at være opmærksom på følgende forhold:

| — | Indsigt i det relevante marked: Offentlige indkøbere skal:






  — | fastslå, at det er en forudsætning for et innovationspartnerskab, at der findes en innovativ løsning, som ikke allerede findes på markedet og |
| --- | --- | --- |

—

Indsigt i det relevante marked: Offentlige indkøbere skal:

—

fastslå, at det er en forudsætning for et innovationspartnerskab, at der findes en innovativ løsning, som ikke allerede findes på markedet og

| — | forstå, at der er alvorlige tegn på, at deres behov er gennemførlige uden at være begrænset i deres ønske om også at søge innovative løsninger. |
| --- | --- |

—

forstå, at der er alvorlige tegn på, at deres behov er gennemførlige uden at være begrænset i deres ønske om også at søge innovative løsninger.

Offentlige indkøbere kan indhente nyttige og relevante oplysninger fra markedsundersøgelser, der er indsamlet ved tidligere markedsundersøgelser, erfaringer fra tidligere fejlslagne udbudskonkurrencer og oplysninger fra konferencer og messer eller gennemgange af forretningsstandarder.

| — | Udbudsbekendtgørelse: Den obligatoriske udbudsbekendtgørelse skal indeholde detaljerede oplysninger om den innovation, der søges opnået. Dette sikrer, at alle økonomiske aktører, der både kan udvikle og efterfølgende levere løsningen, kan anmode om at deltage i innovationspartnerskabet. |
| --- | --- |

—

Udbudsbekendtgørelse: Den obligatoriske udbudsbekendtgørelse skal indeholde detaljerede oplysninger om den innovation, der søges opnået. Dette sikrer, at alle økonomiske aktører, der både kan udvikle og efterfølgende levere løsningen, kan anmode om at deltage i innovationspartnerskabet.

| — | Kriterierne for udvælgelsen af den partner, der kan påvise den bedste kapacitet til at gennemføre forskning og udvikling og til at levere implementeringen af de innovative løsninger i virkelig skala (f.eks. ud fra tidligere præstationer, referencer, teamets sammensætning, faciliteter, kvalitetssikringssystemer osv.). |
| --- | --- |

—

Kriterierne for udvælgelsen af den partner, der kan påvise den bedste kapacitet til at gennemføre forskning og udvikling og til at levere implementeringen af de innovative løsninger i virkelig skala (f.eks. ud fra tidligere præstationer, referencer, teamets sammensætning, faciliteter, kvalitetssikringssystemer osv.).

| — | Antal partnere: Etablering af innovationspartnerskaber med flere partnere kan lette konkurrencen og gøre det muligt at udforske forskellige løsninger (67). |
| --- | --- |

—

Antal partnere: Etablering af innovationspartnerskaber med flere partnere kan lette konkurrencen og gøre det muligt at udforske forskellige løsninger (67).

| — | Den deraf følgende innovation skal svare til præstationsniveauet og de maksimale omkostninger, der er aftalt på forhånd mellem de offentlige indkøbere og partnerne. |
| --- | --- |

—

Den deraf følgende innovation skal svare til præstationsniveauet og de maksimale omkostninger, der er aftalt på forhånd mellem de offentlige indkøbere og partnerne.

| — | Balance mellem værdien af forsyningerne og de investeringer, der er nødvendige for at udvikle dem. Dette forhindrer misbrug af denne procedure. Varigheden af en eventuel efterfølgende leveringsperiode for løsningen skal stå i forhold hertil. |
| --- | --- |

—

Balance mellem værdien af forsyningerne og de investeringer, der er nødvendige for at udvikle dem. Dette forhindrer misbrug af denne procedure. Varigheden af en eventuel efterfølgende leveringsperiode for løsningen skal stå i forhold hertil.

| — | Præstationsbestemmelser: klausuler om kontraktgennemførelse, der giver den ordregivende myndighed mulighed for at:






  — | overvåge kvaliteten af resultaterne gennem indikatorer, der gør det muligt at måle overensstemmelsesniveauerne |
| --- | --- | --- |

—

Præstationsbestemmelser: klausuler om kontraktgennemførelse, der giver den ordregivende myndighed mulighed for at:

—

overvåge kvaliteten af resultaterne gennem indikatorer, der gør det muligt at måle overensstemmelsesniveauerne

| — | opsige kontrakten, hvis de tekniske, operationelle eller økonomiske præstationsmål ikke opfyldes |
| --- | --- |

—

opsige kontrakten, hvis de tekniske, operationelle eller økonomiske præstationsmål ikke opfyldes

| — | opsige kontrakten, hvis markedet kan levere en alternativ løsning, og innovationspartnerskabet bliver overflødigt |
| --- | --- |

—

opsige kontrakten, hvis markedet kan levere en alternativ løsning, og innovationspartnerskabet bliver overflødigt

| — | sikre, at de intellektuelle ejendomsrettigheder står i forhold til den offentlige indkøbers interesse i at eje dem under hensyntagen til eventuelle fremtidige behov for at tilpasse, ændre eller overføre driften af den innovative løsning til en anden offentlig indkøber (se afsnit 4.1.7 og bilag I): |
| --- | --- |

—

sikre, at de intellektuelle ejendomsrettigheder står i forhold til den offentlige indkøbers interesse i at eje dem under hensyntagen til eventuelle fremtidige behov for at tilpasse, ændre eller overføre driften af den innovative løsning til en anden offentlig indkøber (se afsnit 4.1.7 og bilag I):

| — | sikre, at innovationspartnerskabets struktur (navnlig dets varighed og værdi) afspejler den foreslåede løsnings grad af innovation. |
| --- | --- |

—

sikre, at innovationspartnerskabets struktur (navnlig dets varighed og værdi) afspejler den foreslåede løsnings grad af innovation.

| INNOVATIONSPARTNERSKAB I PRAKSIS

  Siden indførelsen af innovationspartnerskabet i henhold til direktiv 2014/24/EU er der annonceret en lang række projekter overalt i EU. Forskellige typer offentlige enheder har anvendt denne procedure, lige fra ministerier og offentlige organer til lokale myndigheder. De behov, der dækkes, er forskelligartede og involverer forskellige typer sektorer og industrier. Købernes markedsundersøgelser havde under alle omstændigheder vist, at ingen eksisterende løsninger kunne opfylde behovet.

  EKSEMPLER

  1.   SÆDER TIL OLYMPISK STADION I HELSINGFORS


  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:98072-2018:TEXT:EN:HTML


  Formålet med projektet

  Det olympiske stadion og dets omgivende strukturer er beskyttet i henhold til Finlands lov om kulturarv. Det finske antikvitetsnævn havde erklæret, at de gamle træbænke var en vigtig del af stadionets arkitektur, og at de nye design skulle opfylde de æstetiske krav til bygningsbeskyttelse.
  Markedsundersøgelsen viste, at der ikke fandtes nogen løsninger, der kunne opfylde renovationsprojektets krav til det olympiske stadion, som omfattede følgende:






  — | Sæderne bør være en integreret del af stadionets arkitektur og bør nøje rekonstrueres i tilfælde af renovering, så de så vidt muligt får samme form som før. |
| --- | --- |

INNOVATIONSPARTNERSKAB I PRAKSIS

Siden indførelsen af innovationspartnerskabet i henhold til direktiv 2014/24/EU er der annonceret en lang række projekter overalt i EU. Forskellige typer offentlige enheder har anvendt denne procedure, lige fra ministerier og offentlige organer til lokale myndigheder. De behov, der dækkes, er forskelligartede og involverer forskellige typer sektorer og industrier. Købernes markedsundersøgelser havde under alle omstændigheder vist, at ingen eksisterende løsninger kunne opfylde behovet.

EKSEMPLER

1.   SÆDER TIL OLYMPISK STADION I HELSINGFORS

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:98072-2018:TEXT:EN:HTML

Formålet med projektet

Det olympiske stadion og dets omgivende strukturer er beskyttet i henhold til Finlands lov om kulturarv. Det finske antikvitetsnævn havde erklæret, at de gamle træbænke var en vigtig del af stadionets arkitektur, og at de nye design skulle opfylde de æstetiske krav til bygningsbeskyttelse.

Markedsundersøgelsen viste, at der ikke fandtes nogen løsninger, der kunne opfylde renovationsprojektets krav til det olympiske stadion, som omfattede følgende:

—

Sæderne bør være en integreret del af stadionets arkitektur og bør nøje rekonstrueres i tilfælde af renovering, så de så vidt muligt får samme form som før.

| — | Nogle sæder bør på baggrund af det funktionelle design opfylde materialekravene til brandbeskyttelse. |
| --- | --- |

—

Nogle sæder bør på baggrund af det funktionelle design opfylde materialekravene til brandbeskyttelse.

| — | Projektet bør ikke indebære dyre vedligeholdelsesomkostninger til maling, brandbeskyttelse eller reparation af træbindinger. |
| --- | --- |

—

Projektet bør ikke indebære dyre vedligeholdelsesomkostninger til maling, brandbeskyttelse eller reparation af træbindinger.

| — | Det bør være muligt at anvende fastgørelsesanordninger til gamle træbænke (innovativt design). |
| --- | --- |

—

Det bør være muligt at anvende fastgørelsesanordninger til gamle træbænke (innovativt design).

Proceduren

Proceduren blev indledt med to obligatoriske minimumskrav:

| — | sæder med drejemekanisme |
| --- | --- |

—

sæder med drejemekanisme

| — | sæder og ryglæn, som kan fjernes separat. |
| --- | --- |

—

sæder og ryglæn, som kan fjernes separat.

I juni 2017 blev der udsendt en udbudsbekendtgørelse ledsaget af en forudgående indkaldelse på grundlag af arkitektens planer. Dette blev efterfulgt af deltagelsesfasen, der endte med udvælgelsen af tilbudsgivere. De udvalgte kandidater fik derefter tilsendt en invitation til at forhandle. Denne fase sluttede med, at tre udvalgte virksomheder fik tildelt partnerskabet ud fra følgende kriterier: prototypesæde, udviklingsplan og omkostningsoverslag. Innovationspartnerskabet startede i begyndelsen af december 2017 og omfattede to udviklingsstadier og et foreløbigt mål. Vurderingskriterierne for hver udviklingsfase var: evaluering af sæder, materialer/livscyklus/vedligeholdelse og pris. Kontrakten blev underskrevet i december 2018.

2.   ANSKAFFELSE AF INNOVATIVE HØJHASTIGHEDSTOG OG TILHØRENDE STØTTEELEMENTER

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:234086-2015:TEXT:EN:HTML

Formålet med projektet

Formålet med det projekt, der blev iværksat af det franske jernbaneselskab SNCF, var at projektere, fremstille og levere togstammer, der hovedsageligt kunne køre i Frankrig og andre europæiske lande med en hastighed på 320 km/t eller derover under optimale omkostnings- og miljøforhold.

Dette projekt består af tre faser:

| i) | forsknings- og udviklingsfasen, som har til formål at udarbejde en detaljeret specifikation af innovative højhastighedstog til en bestemt anskaffelsespris |
| --- | --- |

i)

forsknings- og udviklingsfasen, som har til formål at udarbejde en detaljeret specifikation af innovative højhastighedstog til en bestemt anskaffelsespris

| ii) | design- og industrialiseringsfasen for innovative højhastighedstog |
| --- | --- |

ii)

design- og industrialiseringsfasen for innovative højhastighedstog

| iii) | produktionsfasen og levering af en forventet mængde tog (mellem 50 og 200) samt tilhørende elementer til togenes drift og vedligeholdelse. |
| --- | --- |

iii)

produktionsfasen og levering af en forventet mængde tog (mellem 50 og 200) samt tilhørende elementer til togenes drift og vedligeholdelse.

Proceduren

Der blev afholdt en markedsundersøgelse for at påvise, at ingen eksisterende løsninger på markedet kunne opfylde behovet. Dette globale benchmark for tilgængeligt højhastighedsmateriel gjorde det muligt at fastslå, at det planlagte tog ikke var tilgængeligt på markedet i forvejen, og at der var et reelt behov for et innovativt tog.

Dernæst blev der fastsat præstationsniveauer og maksimale omkostningsniveauer. Anskaffelsesfasen kan kun gennemføres, hvis resultatet af FoU-fasen svarer til det præstationsniveau og det maksimale omkostningsniveau, som SNCF og partneren har aftalt. Disse omkostnings- og præstationsmål blev skitseret i udbuddet.

For at vælge vinderen af partnerskabet blev der ført forhandlinger med de udvalgte kandidater. Drøftelserne gik først og fremmest ud på at tilpasse tilbuddet i lyset af design-, udviklings- og produktionsbehovene og de intellektuelle ejendomsrettigheder, der er knyttet til hver af projektfaserne.

3.   ERHVERVSSTYRELSEN, ALBERTSLUND KOMMUNE, ESBJERG KOMMUNE, FREDERIKSSUND KOMMUNE (FÆLLES UDBUD)

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:209875-2016:TEXT:EN:HTML&src=0

Formålet med projektet

Formålet med innovationspartnerskabet var at udvikle nye innovative løsninger for at forhindre eller mindske dehydrering af personer over 65 år. Målet var at reducere undgåelige indlæggelser på hospitalet for personer over 65 år, der oftest skyldes dehydrering.

Proceduren

Som en introduktion til processen med innovationspartnerskabet gennemførte Erhvervsstyrelsen en indgående markedsdialog i form af to workshopper med virksomheder, eksperter og brugere i de deltagende kommuner.

I forberedelsesfasen, som gik forud for lanceringen af innovationspartnerskabet, fokuseredes der på at beregne indkøbspotentialet og markedspotentialet for at tiltrække innovative virksomheder. Ekspertbistanden var nødvendig.

Forhandlingsfasen gjorde det muligt at vurdere forskellige modeller for udvikling af IT-løsninger og også at drøfte centrale punkter i innovationspartnerskabet: kildekoder, personoplysninger osv.

Der blev tildelt to innovationspartnerskaber. I udviklingsfasen (efter tildelingen) var en af de to partnere ikke i stand til at levere en prototype, der opfyldte de præstationsniveauer, som var fastsat i kontrakten. Det blev derfor besluttet at afslutte partnerskabet med det pågældende konsortium.

Det kan konkluderes, at de vigtigste succesfaktorer for et innovationspartnerskab er:

| — | en velgennemført vurderingsfase for at fastslå, om der virkelig er behov for en FoU-fase, samt en strategisk tilgang til intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

—

en velgennemført vurderingsfase for at fastslå, om der virkelig er behov for en FoU-fase, samt en strategisk tilgang til intellektuelle ejendomsrettigheder

| — | forudgående overvejelser om den generelle planlægning og de forskellige faser i kontrakten |
| --- | --- |

—

forudgående overvejelser om den generelle planlægning og de forskellige faser i kontrakten

| — | oprettelse af et tværfagligt projektteam med eksperter på det pågældende område og etablering af en reel styring/overvågning af kontrakten på lang sigt; det vil gøre den offentlige indkøber i stand til at evaluere partnernes foreløbige resultater |
| --- | --- |

—

oprettelse af et tværfagligt projektteam med eksperter på det pågældende område og etablering af en reel styring/overvågning af kontrakten på lang sigt; det vil gøre den offentlige indkøber i stand til at evaluere partnernes foreløbige resultater

| — | gennemførelse af en samarbejdsorienteret og fleksibel arbejdsmetode til udveksling og samarbejde med partnere og |
| --- | --- |

—

gennemførelse af en samarbejdsorienteret og fleksibel arbejdsmetode til udveksling og samarbejde med partnere og

| — | overholdelse af princippet om ligebehandling af partnere og forretningshemmeligheder under partnerskabets gennemførelsesfase. |
| --- | --- |

—

overholdelse af princippet om ligebehandling af partnere og forretningshemmeligheder under partnerskabets gennemførelsesfase.

5.   STATSSTØTTE

Ved tildeling af offentlige kontrakter anvendes offentlige midler til at betale økonomiske aktører for køb af varer, tjenesteydelser eller anlægsarbejder. De offentlige myndigheder skal derfor sikre, at de, når de gennemfører disse transaktioner (uanset hvilken offentlig udbudsprocedure der anvendes), ikke yder statsstøtte på en måde, der ville være i strid med EU's statsstøtteregler. Det er navnlig vigtigt at kontrollere, om en virksomhed, der får tildelt en kontrakt som følge af en offentlig udbudsprocedure, modtager en betaling, der overstiger, hvad den ville modtage på markedsvilkår. I denne vejledning henvises der derfor til bestemte kriterier, som innovationsindkøbet bør opfylde for at undgå, at der ydes statsstøtte til en leverandør.

Disse økonomiske transaktioner, som offentlige organer gennemfører, giver som hovedregel ikke modparterne en fordel og udgør derfor ikke statsstøtte, hvis de gennemføres på normale markedsvilkår (68). Ifølge Kommissionens meddelelse om begrebet statsstøtte (69) vil dette normalt være tilfældet, hvis udbudsproceduren er konkurrencepræget, gennemsigtig, ikkediskriminerende og ubetinget i overensstemmelse med de relevante EU-direktiver om offentlige indkøb. Udbuddet bør give anledning til, at det økonomisk mest fordelagtige bud svarer til markedsværdien.

I Kommissionens meddelelse henvises der imidlertid til visse særlige omstændigheder, hvor procedurerne for offentlige indkøb ikke gør det muligt at fastsætte en markedspris, f.eks.:

| — | udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse, hvor de særlige omstændigheder ikke gør det muligt at fastsætte markedsprisen |
| --- | --- |

—

udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse, hvor de særlige omstændigheder ikke gør det muligt at fastsætte markedsprisen

| — | i særlige tilfælde, hvor der kun afgives ét bud, bør den ordregivende myndighed være beredt på at dokumentere, at resultatet af udbudsproceduren afspejler markedsprisen, ved (70): |
| --- | --- |

—

i særlige tilfælde, hvor der kun afgives ét bud, bør den ordregivende myndighed være beredt på at dokumentere, at resultatet af udbudsproceduren afspejler markedsprisen, ved (70):

| — | enten at påvise udbudsbetingelsernes objektive karakter, og at de ikke favoriserer nogen bestemt økonomisk aktør |
| --- | --- |

—

enten at påvise udbudsbetingelsernes objektive karakter, og at de ikke favoriserer nogen bestemt økonomisk aktør

| — | eller ved på anden måde at kontrollere, at resultatet af proceduren svarer til markedsprisen. |
| --- | --- |

—

eller ved på anden måde at kontrollere, at resultatet af proceduren svarer til markedsprisen.

Hvad angår indkøb af forsknings- og udviklingstjenester (herunder prækommercielle udbud), fastsætter Kommissionens rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation desuden følgende kumulative specifikke betingelser, som de offentlige myndigheder skal overholde for at undgå, at der forekommer statsstøtte (71):

| — | Udvælgelsesproceduren er konkurrencepræget, gennemsigtig og ikke-diskriminerende, og den er baseret på objektive udvælgelses- og tildelingskriterier, som er specificeret på forhånd i et udbud. |
| --- | --- |

—

Udvælgelsesproceduren er konkurrencepræget, gennemsigtig og ikke-diskriminerende, og den er baseret på objektive udvælgelses- og tildelingskriterier, som er specificeret på forhånd i et udbud.

| — | De planlagte aftaler, som beskriver alle parternes rettigheder og forpligtelser, herunder med hensyn til intellektuelle ejendomsrettigheder, gøres tilgængelige for alle tilbudsgivere forud for udbudsproceduren. |
| --- | --- |

—

De planlagte aftaler, som beskriver alle parternes rettigheder og forpligtelser, herunder med hensyn til intellektuelle ejendomsrettigheder, gøres tilgængelige for alle tilbudsgivere forud for udbudsproceduren.

| — | Udbuddet giver ikke nogen af de deltagende leverandører nogen fortrinsbehandling i forbindelse med leveringen af kommercielle mængder af de endelige produkter eller tjenesteydelser (72). |
| --- | --- |

—

Udbuddet giver ikke nogen af de deltagende leverandører nogen fortrinsbehandling i forbindelse med leveringen af kommercielle mængder af de endelige produkter eller tjenesteydelser (72).

| — | En af følgende betingelser er opfyldt:






  — | Alle resultater, der ikke giver anledning til intellektuelle ejendomsrettigheder, kan formidles bredt (f.eks. gennem offentliggørelse, undervisning eller bidrag til standardiseringsorganer på en måde, der gør det muligt for andre virksomheder at reproducere dem),
  og alle intellektuelle ejendomsrettigheder tildeles fuldt ud til den offentlige indkøber |
| --- | --- | --- |

—

En af følgende betingelser er opfyldt:

—

Alle resultater, der ikke giver anledning til intellektuelle ejendomsrettigheder, kan formidles bredt (f.eks. gennem offentliggørelse, undervisning eller bidrag til standardiseringsorganer på en måde, der gør det muligt for andre virksomheder at reproducere dem),

og alle intellektuelle ejendomsrettigheder tildeles fuldt ud til den offentlige indkøber

| — | eller enhver tjenesteudbyder, til hvem de resultater, der giver adgang til intellektuelle ejendomsrettigheder, tilfalder, skal give den offentlige indkøber gratis ubegrænset adgang hertil og på markedsvilkår give tredjeparter adgang hertil, f.eks. gennem ikke-eksklusive licenser. |
| --- | --- |

—

eller enhver tjenesteudbyder, til hvem de resultater, der giver adgang til intellektuelle ejendomsrettigheder, tilfalder, skal give den offentlige indkøber gratis ubegrænset adgang hertil og på markedsvilkår give tredjeparter adgang hertil, f.eks. gennem ikke-eksklusive licenser.

Hvis ovennævnte betingelser ikke er opfyldt, kan de offentlige myndigheder tage udgangspunkt i en individuel vurdering af kontraktvilkårene mellem den offentlige indkøber og virksomheden eller i tvivlstilfælde anmelde foranstaltningen til Kommissionen.

I situationer, hvor der er tale om statsstøtte, gælder de sædvanlige statsstøtteregler, dvs. at støtten kan betragtes som forenelig med traktaten, hvis den opfylder visse betingelser (73).

---

(1)  Meddelelse fra Kommissionen: En ny industristrategi for Europa, COM(2020) 102 final af 10.3.2020, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0102&qid=1619180369015&from=DA. Meddelelse fra Kommissionen: En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa, COM(2020) 103 final af 10.3.2020, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0103&qid=1619181008479&from=DA.

(2)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_en.

(3)  Meddelelse fra Kommissionen: Optimering af EU's innovative potentiale — En handlingsplan for intellektuel ejendomsret til støtte for EU's genopretning og modstandsdygtighed. COM(2020) 760 final af 25.11.2020, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0760&qid=1619182728909&from=DA.

(4)  C(2019) 5494, tilgængelig på følgende adresse: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/36601.

(5)  Eksempler på definitioner:

| — | I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65) definerer artikel 2, nr. 22), innovation som »indførelse af en ny eller betydeligt forbedret vare, tjenesteydelse eller proces, herunder, men ikke begrænset til produktions-, bygge- eller anlægsaktiviteter, en ny markedsføringsmetode eller en organisatorisk metode inden for forretningspraksis, arbejdspladsorganisation eller eksterne relationer, som bl.a. har til formål at bidrage til at løse samfundsmæssige udfordringer eller støtte Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«. |
| --- | --- |

—

I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65) definerer artikel 2, nr. 22), innovation som »indførelse af en ny eller betydeligt forbedret vare, tjenesteydelse eller proces, herunder, men ikke begrænset til produktions-, bygge- eller anlægsaktiviteter, en ny markedsføringsmetode eller en organisatorisk metode inden for forretningspraksis, arbejdspladsorganisation eller eksterne relationer, som bl.a. har til formål at bidrage til at løse samfundsmæssige udfordringer eller støtte Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«.

| — | I OECD's Oslo Manual 2018 defineres innovation som »et nyt eller forbedret produkt eller en ny eller forbedret proces (eller en kombination heraf), som afviger væsentligt fra enhedens tidligere produkter eller processer, og som er stillet til rådighed for potentielle brugere (produkt) eller taget i brug af enheden (processen).« |
| --- | --- |

—

I OECD's Oslo Manual 2018 defineres innovation som »et nyt eller forbedret produkt eller en ny eller forbedret proces (eller en kombination heraf), som afviger væsentligt fra enhedens tidligere produkter eller processer, og som er stillet til rådighed for potentielle brugere (produkt) eller taget i brug af enheden (processen).«

(6)  Tidlige brugere er de første 20 % af kunderne på markedet, der køber en ny eller betydeligt forbedret vare, tjenesteydelse eller proces. Dette omfatter indkøb af varer, tjenesteydelser eller processer, som allerede er blevet demonstreret i mindre omfang, og som næsten eller allerede findes på markedet i små mængder, men som endnu ikke bruges bredt på markedet. Dette omfatter også eksisterende løsninger, der skal anvendes på en ny og innovativ måde.

De tidlige brugeres rolle med hensyn til spredning af innovation er almindeligt anerkendt, også i den offentlige sektor: Rogers Everett (2003), 'Diffusion of Innovations', 5th Edition. Simon & Schuster. ISBN 978-0-7432-5823-4. OECD (2014), »Intelligent Demand: Policy Rationale, Design and Potential Benefits«.

(7)  Kommissionen foreslog faciliteten den 27. maj 2020 som hjørnestenen i NextGenerationEU, et midlertidigt genopretningsinstrument, der gør Kommissionen i stand til at skaffe midler til at afhjælpe den umiddelbare økonomiske og sociale skade, som coronaviruspandemien har forårsaget. Se https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_da.

(8)  »Benchmarking of R&D procurement and innovation procurement investments across Europe«, Europa-Kommissionen, oktober 2020: https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=69920

(9)  http://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_da.

Årlig undersøgelse om indikatorer for offentlige udbud findes på:

http://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/studies-networks_da.

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0103&qid=1619181008479&from=DA.

(11)  Vigtige kilder til oplysninger om innovationsindkøb på EU-plan omfatter:

| — | European Assistance For Innovation Procurement (EAFIP) Toolkit (2018): |
| --- | --- |

—

European Assistance For Innovation Procurement (EAFIP) Toolkit (2018):

| — | http://eafip.eu/toolkit |
| --- | --- |

—

http://eafip.eu/toolkit

| — | Offentlige udbud som drivkraft for innovation i SMV'er og offentlige tjenester (2015): https://publications.europa.eu/da/publication-detail/-/publication/f5fd4d90-a7ac-11e5-b528-01aa75ed71a1 |
| --- | --- |

—

Offentlige udbud som drivkraft for innovation i SMV'er og offentlige tjenester (2015): https://publications.europa.eu/da/publication-detail/-/publication/f5fd4d90-a7ac-11e5-b528-01aa75ed71a1

| — | https://ec.europa.eu/growth/industry/innovation/policy/public-procurement_da |
| --- | --- |

—

https://ec.europa.eu/growth/industry/innovation/policy/public-procurement_da

| — | http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm |
| --- | --- |

—

http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm

Da fremme af innovation også er et centralt punkt i EU's samhørighedspolitik, beskriver vejledningen til offentlige indkøbere om, hvordan de undgår de mest almindelige fejl i projekter finansieret af de europæiske struktur- og investeringsfonde, forskellige metoder til at overveje miljømæssige, sociale og innovationspolitiske mål under offentlige udbudsprocedurer: http://ec.europa.eu/regional_policy/da/policy/how/improving-investment/public-procurement/guide/.

(12)  Eksempler på kompetencecentre i hele Europa (yderligere oplysninger findes på https://procure2innovate.eu):

| — | https://www.pianoo.nl/pianoo-in-english |
| --- | --- |

—

https://www.pianoo.nl/pianoo-in-english

| — | http://www.procurementcompetence.fi/ |
| --- | --- |

—

http://www.procurementcompetence.fi/

| — | https://www.koinno-bmwi.de/en/ |
| --- | --- |

—

https://www.koinno-bmwi.de/en/

| — | https://www.vinnova.se/en/ |
| --- | --- |

—

https://www.vinnova.se/en/

| — | http://www.ioeb.at/ |
| --- | --- |

—

http://www.ioeb.at/

(13)  Eksempler på sektorspecifikke vejledninger

| — | Catering: http://www.contract-catering-guide.org |
| --- | --- |

—

Catering: http://www.contract-catering-guide.org

| — | Sikkerhedstjenester: http://www.securebestvalue.org |
| --- | --- |

—

Sikkerhedstjenester: http://www.securebestvalue.org

| — | Sundhedspleje (konceptramme):






  — | http://www.medtecheurope.org/sites/default/files/resource_items/files/ECONOMIC%20VALUE%20AS%20A%20GUIDE%20FOR%20INVESTING%20IN%20HEALTH%20AND%20CARE%20Concept%20Framework_3.pdf |
| --- | --- | --- |

—

Sundhedspleje (konceptramme):

—

http://www.medtecheurope.org/sites/default/files/resource_items/files/ECONOMIC%20VALUE%20AS%20A%20GUIDE%20FOR%20INVESTING%20IN%20HEALTH%20AND%20CARE%20Concept%20Framework_3.pdf

| — | Sundhedspleje (politikramme):






  — | http://www.medtecheurope.org/sites/default/files/resource_items/files/ECONOMIC%20VALUE%20AS%20A%20GUIDE%20FOR%20INVESTING%20IN%20HEALTH%20AND%20CARE%20Policy%20Framework_3.pdf |
| --- | --- | --- |

—

Sundhedspleje (politikramme):

—

http://www.medtecheurope.org/sites/default/files/resource_items/files/ECONOMIC%20VALUE%20AS%20A%20GUIDE%20FOR%20INVESTING%20IN%20HEALTH%20AND%20CARE%20Policy%20Framework_3.pdf

| — | Værdibaseret indkøb i sundhedssektoren i Canada:

  http://www.conferenceboard.ca/e-library/abstract.aspx?did=7480. |
| --- | --- |

—

Værdibaseret indkøb i sundhedssektoren i Canada:

http://www.conferenceboard.ca/e-library/abstract.aspx?did=7480.

(14)  På dette område har Kommissionen for nylig vedtaget en henstilling — Kommissionens henstilling 2017/1805 af 3. oktober 2017 om professionalisering af offentlige udbud: Udvikling af en arkitektur for professionalisering af offentlige udbud (EUT L 259 af 7.10.2017), som findes på https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017H1805&from=DA.

(15)  ERIC'er er juridiske enheder, der er oprettet inden for fællesskabsrammebestemmelserne med henblik på at etablere og drive nye eller eksisterende forsknings- og innovationsinfrastrukturer af europæisk interesse. ERIC'er er inden for de grænser og på de betingelser, der er fastsat i de internationale konventioner om oprettelse af sådanne ERIC'er eller i hjemstedsaftaler, fritaget for moms og kan vedtage deres egne udbudsprocedurer, såfremt de overholder traktatens principper. Der er f.eks. ERIC'er, der driver infrastruktur på tværs af medlemsstaterne inden for sundhed, aldring, CO2-opsamling, big data, hav- og klimaændringer osv. Flere oplysninger fås på: https://ec.europa.eu/research/infrastructures/index.cfm?pg=eric.

(16)  Fællesforetagender er virksomheder, der er oprettet i fællesskab af EU og andre partnere i henhold til traktatens artikel 187: https://eur-lex.europa.eu/summary/glossary/joint_undertaking.html.

(17)  EGTS er et retligt instrument under den europæiske regionalpolitik, som har til formål at lette og fremme grænseoverskridende tværregionalt samarbejde. Et EGTS giver de offentlige myndigheder i forskellige medlemsstater mulighed for at slå sig sammen og levere fælles tjenester, uden at en international aftale først skal undertegnes og ratificeres af de nationale parlamenter. Flere oplysninger: Se artikel 39, stk. 5, i direktiv 2014/24/EU om offentlige udbud.

http://ec.europa.eu/regional_policy/nl/policy/cooperation/european-territorial/egtc/.

(18)  Eksempler omfatter http://ogp.gov.ie/; http://www.consip.it/; https://www.bbg.gv.at/english/about-the-fpa/; https://www.ugap.fr/; https://www.espap.pt/Paginas/home.aspx; https://www.avropa.se/topplankar/In-English/; https://contratacioncentralizada.gob.es/en/quehacemos.

(19)  Eksempler omfatter https://bric.brussels/en/our-solutions/purchasing-group; https://www.estar.toscana.it.

(20)  Eksempler omfatter http://www.resah.fr/; http://www.amgros.dk/en; https://www.gdekk.de.

(21)  Den private efterspørgsel er meget begrænset inden for visse sektorer (veje, trafikstyring, affaldshåndtering osv.). Markederne for offentlige indkøb er ofte de eneste eller de vigtigste afsætningsmarkeder for løsninger i disse sektorer.

(22)  Yderligere oplysninger findes i afsnit 4.1.2 om Indledende markedsundersøgelse.

(23)  THALEA står for Telemedicinsystem til opfyldelse af kravene i Hospitaler vedrørende tidlig varsling Assisteret af innovativ IKT for Livet for at redde komorbide patienter i Europa Angående et individualiseret patienthåndteringsprogram. THALEA blev finansieret af Den Europæiske Union under det syvende rammeprogram (FP7-ICT-611855).

(24)  https://ec.europa.eu/tools/espd

(25)  En liste over ESPD-udbydere findes på https://ec.europa.eu/docsroom/documents/38181.

(26)  I henhold til direktiverne om offentlige indkøb er elektronisk afgivelse af tilbud blevet obligatorisk fra oktober 2018.

(27)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/ecertis.

(28)  Artikel 58, stk. 3, andet led, i direktiv 2014/24/EU.

(29)  Se del II i bilag XII til direktiv 2014/24/EU.

(30)  Artikel 46 i direktiv 2014/24/EU.

(31)  Ordet hackathon er en kombination af ordene »hack« og »maraton«, hvor hack står for eksperimentel, kreativ problemløsning på en legende måde, og maraton henviser til begivenhedens varighed. Hackathon-idéen stammer fra software- og hardwareteknik, men andre industrier har også draget nytte af at bruge konceptet til at udvikle innovative løsninger. En hackathon varer mellem 24 og 48 timer og er fokuseret på et bestemt emne eller en bestemt udfordring. Deltagerne arbejder i små grupper i et særligt miljø, der opmuntrer til kreativ tænkning og fører til overraskende innovative koncepter, idéer og prototyper. Resultatet af en sådan hackathon er en færdig prototype for en innovativ produkt-, service- eller forretningsmodel.

(32)  Også selv om denne del gennemføres af en innovationsformidler på deres vegne.

(33)  Liste over eksisterende formidlere:

| — | https://www.agid.gov.it/ |
| --- | --- |

—

https://www.agid.gov.it/

| — | https://www.gate21.dk/ |
| --- | --- |

—

https://www.gate21.dk/

| — | http://procurementtransformationinstitute.com/. |
| --- | --- |

—

http://procurementtransformationinstitute.com/.

(34)  Se afsnit 4.1.2 om indledende markedsundersøgelser.

(35)  Artikel 41 i direktiv 2014/24/EU og artikel 59 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

(36)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1780 af 23. september 2019 om standardformularer til brug ved offentliggørelse af bekendtgørelser i forbindelse med offentlige udbud og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1986 (»e-formularer«) (EUT L 272 af 25.10.2019, s. 7).

(37)  Se https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/digital/eforms_da.

(38)  Et lignende websted findes allerede med kriterier for grønne offentlige indkøb: http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm.

(39)  I artikel 67 og 68 i direktiv 2014/24/EU forklares, hvordan kriterierne om det økonomisk mest fordelagtige tilbud anvendes i praksis. Artikel 67, stk. 2, sidste led: »Medlemsstaterne kan fastsætte, at de ordregivende myndigheder ikke må anvende pris alene eller omkostninger alene som det eneste tildelingskriterium eller begrænse brugen heraf til bestemte kategorier af ordregivende myndigheder eller visse typer af kontrakter.«

(40)  Nyttig vejledning om intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med indkøb af IKT-baseret innovation samt modeller for bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder findes i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene »Guide for the procurement of standard based ICT — Elements of Good Practice« SWD(2013) 224 final.

(41)  Se navnlig EU's lovgivning om ophavsret. Dette består af et sæt af 13 direktiver og 2 forordninger, som harmoniserer fundamentale rettigheder for ophavsmænd, udøvende kunstnere, producenter og radio- og TV-selskaber https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-copyright-legislation.

(42)  Se indikator 10, underindikator »IPR regime«, Study SMART 2016/0040 »Benchmarking of national innovation procurement policy framework across Europe«https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/benchmarking-national-innovation-procurement-policy-frameworks-across-europe.

(43)  I henhold til artikel 42 i direktiv 2014/24/EU og artikel 60 i direktiv 2014/25/EU: »De tekniske specifikationer kan også angive, om der er behov for overførsel af intellektuelle ejendomsrettigheder«.

(44)  Punkt 33, litra b), (COM(2014) 3282), »Framework for state aid for research and development and innovation«http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/rdi_framework_en.pdf.

(45)  Offentlig høring om intellektuelle ejendomsrettigheder og forretningshemmeligheder i forbindelse med offentlige udbud i Europa, 2016, http://ec.europa.eu/growth/content/consultation-respect-intellectual-property-public-procurement-procedures_en.

(46)  En mere detaljeret vejledning findes i bilag I om intellektuelle ejendomsrettigheder.

(47)  På trods af navnet er det irske program for prækommercielle udbud SBIR ikke kun begrænset til små virksomheder. Virksomheder i alle størrelser kan deltage.

(48)  Et eksempel på en holistisk tilgang til udarbejdelse af udbudsdokumentation ved brug af nøgleresultatindikatorer i den resultatbaserede kontraktgennemførelsesfase findes i Stop and Go-projektets skabelon for europæiske specifikationer:

http://stopandgoproject.eu/wp-content/uploads/2017/04/WP2_STOPandGO_D2.2_Update_European_Specification_Template_v1.2.pdf.

(49)  Artikel 72, stk. 1, litra a), i direktiv 2014/24/EU og artikel 89, stk. 1, litra a), i direktiv 2014/25/EU.

(50)  Yderligere oplysninger om resultatdrevne betalingsordninger og værdianalyse findes i følgende eksempel og de tilknyttede referencer:

| — | www.senat.fr/rap/r16-668/r16-6685.html |
| --- | --- |

—

www.senat.fr/rap/r16-668/r16-6685.html

| — | http://www.hbs.edu/faculty/Pages/item.aspx?num=47450 |
| --- | --- |

—

http://www.hbs.edu/faculty/Pages/item.aspx?num=47450

| — | https://innovation.cms.gov/initiatives/cjr. |
| --- | --- |

—

https://innovation.cms.gov/initiatives/cjr.

(51)  Artikel 26, stk. 4, litra a), i direktiv 2014/24/EU.

(52)  Tidligere var udbud med forhandling med offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse kun tilladt i specifikt afgrænsede situationer, særlig hvis andre procedurer ikke havde ført til det ønskede resultat.

(53)  Den konkurrenceprægede dialog er blevet væsentligt forenklet i direktiverne.

(54)  Artikel 25 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1), artikel 14 i direktiv 2014/24/EU og artikel 32 i direktiv 2014/25/EU.

(55)  Se afsnit 4.2.3.2 nedenfor om prækommercielle udbud, KOM(2007) 799 final — SEK(2007) 1668.

(56)  Artikel 25 i direktiv 2014/23/EU, artikel 14 i direktiv 2014/24/EU, artikel 32 i direktiv 2014/25/EU og artikel 13, litra f) og j), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76).

(57)  Prækommercielle udbud er en særlig tilgang til indkøb af FoU-tjenester (konkurrencepræget udvikling i faser), hvor den offentlige indkøber ikke forbeholder sig ret til alle FoU-resultaterne til eget brug, men deler risici og fordele ved FoU med tjenesteudbyderne. Ved at tilrettelægge risikodelingen og hele indkøbsprocessen på en måde, der sikrer størst mulig konkurrence, ligebehandling og gennemsigtighed, sættes den offentlige indkøber i stand til at finde frem til de bedst mulige løsninger, som markedet kan tilbyde, og til at undgå statsstøtte på visse betingelser. Se afsnit 2.3 i »Rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation«, COM(2014) 3282, (FUI-rammebestemmelserne) http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/rdi_framework_en.pdf.

(58)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/impacts-eu-funded-pre-commercial-procurements.

(59)  Denne mulighed blev f.eks. benyttet i forbindelse med THALEA-projektet i afsnit 3.1.1, hvor man som led i det prækommercielle udbud købte brugen af de udviklede løsninger i 4 år efter projektet.

(60)  F.eks. med hensyn til de særlige forhold ved deres individuelle løsninger, som er kommercielt fortrolige eller beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder.

(61)  Meddelelse fra Kommissionen om adgang for tredjelandstilbudsgivere til EU's marked for offentlige indkøb: https://ec.europa.eu/growth/content/new-guidance-participation-third-country-bidders-eu-procurement-market_en.

(62)  Artikel 32, stk. 3, litra a), i direktiv 2014/24/EU.

(63)  Artikel 31 i direktiv 2014/24/EU.

(64)  Se også artikel 49 i direktiv 2014/25/EU.

(65)  Bortset fra procedurer for indkøb af tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling, herunder prækommercielle udbud.

(66)  Som beskrevet i afsnit 0 kan sådanne elementer yderligere udbygges på grundlag af kontraktklausuler om værdianalyse, men de vedrører normalt ikke den væsentligste del af den innovative løsning.

(67)  Se betragtning 49 i direktiv 2014/24/EU.

(68)  I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF er støtte, som en medlemsstat yder, eller som ydes gennem statsstøtte under enhver form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i den udstrækning, at den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

(69)  Se punkt 89 ff. i Kommissionens meddelelse om begrebet statsstøtte i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde C/2016/2946 (EUT C 262 af 19.7.2016, s. 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:52016XC0719(05)/.

(70)  Disse betingelser er ikke kumulative (jf. punkt 93 i ovennævnte meddelelse om begrebet statsstøtte).

(71)  Disse kriterier er angivet i punkt 2.3 i rammebestemmelserne for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=OJ:C:2014:198:TOC.

(72)  Dette er med forbehold af procedurer, som både dækker udvikling og efterfølgende køb af unikke eller specialiserede produkter eller tjenester.

(73)  De betingelser, hvorunder statsstøtte til FUI kan anses for at være forenelig med traktaten, er fastsat i FUI-rammebestemmelserne samt i Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 om visse kategorier af støtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1), som ændret ved forordning (EU) 2017/1084 (EUT L 156 af 20.6.2017, s. 1), se https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:02014R0651-20170710.

Kommissionens forordning (EU) nr. 1407/2013 af 18. december 2013 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte (EUT L 352 af 24.12.2013, s. 1) fastsætter betingelserne for, hvornår støtten kan betragtes som de minimis-støtte og fritages for anmeldelsespligten, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:32013R1407.

---

BILAG I

Intellektuelle ejendomsrettigheder

I dette bilag uddybes de spørgsmål om intellektuelle ejendomsrettigheder, der kan opstå i forbindelse med offentlige indkøb, når det overvejes at overlade de intellektuelle ejendomsrettigheder til entreprenøren, fordi det pågældende indkøb kan klassificeres som et »innovationsindkøb«, og/eller fordi det vurderes, at en sådan juridisk konstruktion vil være hensigtsmæssig som støtte for innovation.

Der gives yderligere vejledning om:

| — | Når det måtte være hensigtsmæssigt for den ordregivende myndighed at overlade ejerskabet af den intellektuelle ejendomsret til de projektleverancer, der er skabt som følge af det offentlige udbud, til entreprenøren, og |
| --- | --- |

—

Når det måtte være hensigtsmæssigt for den ordregivende myndighed at overlade ejerskabet af den intellektuelle ejendomsret til de projektleverancer, der er skabt som følge af det offentlige udbud, til entreprenøren, og

| — | hvordan dette i sådanne tilfælde bør udmønte sig i passende kontraktmekanismer. |
| --- | --- |

—

hvordan dette i sådanne tilfælde bør udmønte sig i passende kontraktmekanismer.

Del I indeholder nærmere oplysninger om generelle aspekter vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder, mens der i del II undersøges forskellige typer produkter, og den tilknytning de har til intellektuelle ejendomsrettigheder.

Del I — Generelle aspekter vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder

Når den offentlige forvaltning udarbejder eller drøfter bestemmelserne om intellektuelle ejendomsrettigheder i kontrakten, bør den have sine politiske mål og interesser i tankerne, som normalt ville indebære: at tilegne sig de rettigheder, som den har brug for til at opfylde sit behov, til den rette pris, samtidig med at der undgås senere afhængighed af én bestemt leverandør eller retlige krav (fra tredjeparter eller entreprenøren).

Det ledende princip bør være »Tilegn dig alt, hvad du har brug for, men kun alt det, du har brug for — også i fremtiden«.

Bør en offentlig indkøber eje de intellektuelle ejendomsrettigheder?

Beslutningen om ikke at tilegne sig ejerskab til intellektuelle ejendomsrettigheder gør det ikke desto mindre muligt for den offentlige indkøber at tilegne sig alle de rettigheder, der er nødvendige for at værne om hans egen frihed til at udøve sit virke, samtidig med at ansvaret for og omkostningerne til at beskytte og opretholde de intellektuelle ejendomsrettigheder og til at behandle eventuelle retskrav overlades til entreprenøren. Det er dog ikke nødvendigvis den mest hensigtsmæssige fremgangsmåde, hvis formålet er at stille resultaterne af kontrakten gratis til rådighed for en bredere offentlighed (medmindre den offentlige indkøber tilegner sig en åben licens).

Hvis den offentlige indkøber ikke opnår ejerskab til intellektuelle ejendomsrettigheder, bør udbudsdokumenterne altid klart beskrive, hvilke andre rettigheder køberen stadig ønsker at opnå, deres anvendelsesområde, for hvilket geografisk område, varigheden og modtageren eller modtagerne:

| — | Med hensyn til anvendelsesområdet bør der lægges vægt på at opnå tilstrækkeligt brede rettigheder (til at anvende, foretage ændringer osv.), herunder til at dække de forventede fremtidige behov. I henhold til aftaleretten i mange jurisdiktioner vil licensen, i tilfælde hvor der hersker tvivl om det nøjagtige anvendelsesområde, sandsynligvis blive fortolket til fordel for licensgiveren snarere end licenstageren. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til anvendelsesområdet bør der lægges vægt på at opnå tilstrækkeligt brede rettigheder (til at anvende, foretage ændringer osv.), herunder til at dække de forventede fremtidige behov. I henhold til aftaleretten i mange jurisdiktioner vil licensen, i tilfælde hvor der hersker tvivl om det nøjagtige anvendelsesområde, sandsynligvis blive fortolket til fordel for licensgiveren snarere end licenstageren.

| — | Med hensyn til det geografiske område kan det planlægges, hvis dette giver mening, at entreprenøren giver den offentlige indkøber disse rettigheder på verdensplan. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til det geografiske område kan det planlægges, hvis dette giver mening, at entreprenøren giver den offentlige indkøber disse rettigheder på verdensplan.

| — | Med hensyn til varigheden bør den offentlige indkøber overveje, om en begrænset varighed er tilstrækkelig, eller om varigheden bør svare til varigheden af de pågældende intellektuelle ejendomsrettigheder. I praksis betyder sidstnævnte, at licensen er uigenkaldelig (så længe administrationerne overholder dens vilkår og betingelser). |
| --- | --- |

—

Med hensyn til varigheden bør den offentlige indkøber overveje, om en begrænset varighed er tilstrækkelig, eller om varigheden bør svare til varigheden af de pågældende intellektuelle ejendomsrettigheder. I praksis betyder sidstnævnte, at licensen er uigenkaldelig (så længe administrationerne overholder dens vilkår og betingelser).

| — | For så vidt angår modtagerne kan licensen være nødt til at omfatte muligheden for at stille resultaterne til rådighed for en række andre på forhånd fastsatte institutioner eller organer, f.eks. andre administrationer, der skal have forbindelse med indkøberen (selv om dette i praksis vil svare til at tilegne sig en del af det fremtidige marked for det nye produkt eller den nye tjeneste). |
| --- | --- |

—

For så vidt angår modtagerne kan licensen være nødt til at omfatte muligheden for at stille resultaterne til rådighed for en række andre på forhånd fastsatte institutioner eller organer, f.eks. andre administrationer, der skal have forbindelse med indkøberen (selv om dette i praksis vil svare til at tilegne sig en del af det fremtidige marked for det nye produkt eller den nye tjeneste).

Påvirker beslutninger om ejerskab af intellektuelle ejendomsrettigheder prisen?

Hvis ejerskabet af intellektuelle ejendomsrettigheder overlades til entreprenøren, vil det normalt føre til en lavere slutpris, og det kan få flere tilbudsgivere til at byde.

Det vil muligvis ikke altid være nemt at kontrollere, om dette er tilfældet. En mulighed kan være at bede tilbudsgiverne om at angive to priser (én — »faktisk pris« — for en licens og én — »virtuel pris« — for overdragelse af ejerskab). Alternativt kan det i kontrakten bestemmes, at der skal betales royalties til den offentlige forvaltning i forbindelse med kommerciel udnyttelse af produktet eller tjenesteydelsen på markedet. Forskellige betalingsmetoder er mulige (faste beløb, forholdsmæssige, engangsbeløb, periodiske osv.). Hvis der planlægges sådanne royalties, bør kontrakten også omfatte revisionsmekanismer.

Hvordan kan den offentlige indkøber beskyttes, hvis den ikke ejer de intellektuelle ejendomsrettigheder?

Det kan være fornuftigt at medtage yderligere rettigheder for den offentlige indkøber, som forhindrer afhængighed af én bestemt leverandør og sikrer fremtidig adgang til en tilstrækkeligt konkurrencedygtig forsyningskæde (1). En liste over sådanne rettigheder findes nedenfor.

| — | Den offentlige indkøber kan forbeholde sig retten til at kræve, at entreprenøren giver (eller, hvis entreprenøren undlader at gøre det, giver sig selv) licenser til tredjeparter for at udnytte resultaterne for indkøberen (dvs. for at udøve den innovative tjeneste eller fremstille det innovative produkt for indkøberen) på fair, gennemsigtige, rimelige, forholdsmæssige og/eller ikkediskriminerende vilkår. |
| --- | --- |

—

Den offentlige indkøber kan forbeholde sig retten til at kræve, at entreprenøren giver (eller, hvis entreprenøren undlader at gøre det, giver sig selv) licenser til tredjeparter for at udnytte resultaterne for indkøberen (dvs. for at udøve den innovative tjeneste eller fremstille det innovative produkt for indkøberen) på fair, gennemsigtige, rimelige, forholdsmæssige og/eller ikkediskriminerende vilkår.

| — | Hvis entreprenøren misbruger resultaterne til skade for almenvellet eller undlader at udnytte resultaterne i kommerciel sammenhæng inden for en rimelig og på forhånd aftalt tid efter kontraktens udløb, kan indkøberen — efter at have rådført sig med entreprenøren om årsagerne til den manglende udnyttelse — kræve, at entreprenøren overdrager ejerskabet til de resultater (herunder intellektuelle ejendomsrettigheder), som udspringer af kontrakten (den såkaldte tilbagekaldelsesklausul), til indkøberen. |
| --- | --- |

—

Hvis entreprenøren misbruger resultaterne til skade for almenvellet eller undlader at udnytte resultaterne i kommerciel sammenhæng inden for en rimelig og på forhånd aftalt tid efter kontraktens udløb, kan indkøberen — efter at have rådført sig med entreprenøren om årsagerne til den manglende udnyttelse — kræve, at entreprenøren overdrager ejerskabet til de resultater (herunder intellektuelle ejendomsrettigheder), som udspringer af kontrakten (den såkaldte tilbagekaldelsesklausul), til indkøberen.

| — | Hvis der ønskes en bredere anvendelse af resultaterne ud over de modtagere, der er angivet i kontrakten, eller hvis interoperabilitet eller sammenkobling med andre systemer på markedet er vigtig, kan kontrakten omfatte den offentlige indkøbers ret til og/eller entreprenørens forpligtelse til at bidrage til standardisering (under og/eller efter kontrakten) og/eller til at offentliggøre et sammendrag af resultaterne (altid i samråd med entreprenøren for at sikre, at der foreligger en passende beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder). |
| --- | --- |

—

Hvis der ønskes en bredere anvendelse af resultaterne ud over de modtagere, der er angivet i kontrakten, eller hvis interoperabilitet eller sammenkobling med andre systemer på markedet er vigtig, kan kontrakten omfatte den offentlige indkøbers ret til og/eller entreprenørens forpligtelse til at bidrage til standardisering (under og/eller efter kontrakten) og/eller til at offentliggøre et sammendrag af resultaterne (altid i samråd med entreprenøren for at sikre, at der foreligger en passende beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder).

Hvordan bør eksisterende intellektuelle ejendomsrettigheder forvaltes?

I kontrakten skal der klart skelnes mellem de bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder, der finder anvendelse på eksisterende materiale (undertiden betegnet »baggrundsrettigheder«), og de bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder, der finder anvendelse på materiale, som er nyt i kontrakten (»forgrundsrettigheder«). Hvis entreprenøren overlod ejerskabet til både forgrunds- og baggrundsrettigheder til entreprenøren, kan det sætte entreprenøren i stand til at forvalte hele sættet af baggrunds- og forgrundsrettigheder optimalt og tilbyde den offentlige indkøber en bedre aftalepakke med brugsrettigheder til begge parter. For at undgå afhængighed af én bestemt leverandør kan det også være vigtigt, at den offentlige indkøber stiller krav om, at tilbudsgiverne anmelder eksisterende intellektuelle ejendomsrettigheder, inden kontrakten tildeles, og at de på anmodning fremlægger mere indgående oplysninger herom.

Hvad med overdragelsen af kontrakten?

Hvis entreprenørens identitet tillægges stor vigtighed (umiddelbar person-klausul-kontrakt), eller hvis der er sikkerhedsmæssige eller strategiske problemer med hensyn til uafhængighed, kan kontrakten pålægge entreprenøren visse begrænsninger med hensyn til muligheden for videre overdragelse eller udelukkende give licens til ejerskab af de intellektuelle rettigheder til en tredjepart (f.eks. en tredjepart uden for EU). Det kan omfatte en forpligtelse til først at anmelde hensigten om at overdrage eller udelukkende meddele licens, en vetoret fra den offentlige indkøber eller mekanismer såsom »kontrolændringsklausuler«.

Endelig bør der tages hensyn til konkurrencereglerne (navnlig om statsstøtte, se kapitel 5) ved vurderingen af den retlige gyldighed af de påtænkte mekanismer vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder.

Del II — Type indkøbt leverance og intellektuelle ejendomsrettigheder

Der er flere forskellige typer leverancer, som en offentlig indkøber kan anskaffe, og typen af leverance kan have indflydelse på, hvordan man griber intellektuelle ejendomsrettigheder an.

Tekniske opfindelser

Tekniske opfindelser kan beskyttes af forskellige typer intellektuelle ejendomsrettigheder: registrerede intellektuelle ejendomsrettigheder såsom patenter og brugsmodeller og ikkeregistrerede intellektuelle ejendomsrettigheder såsom forretningshemmeligheder.

Når det produkt, som er knyttet til et udbud, kan give anledning til en teknisk opfindelse, rejses spørgsmålet om, hvorvidt det er bedre, at den offentlige indkøber tilegner sig ejerskabet til de intellektuelle ejendomsrettigheder (og beskytter, forsvarer og fortsætter udnyttelsen af opfindelsen), eller om det er at foretrække at overlade ejerskabet (og eventuel beskyttelse, retstvister og udnyttelse/teknisk knowhow) til entreprenøren.

Svaret vil bl.a. afhænge af hensynet til den offentlige interesse og sikkerhedsmæssige interesser. Det vil også afhænge af, om den offentlige indkøber kun har til hensigt at anvende den fremtidige teknologi, eller om køberen har til hensigt at fortsætte aktivt med sin udnyttelse på markedet gennem teknologioverførselsaftaler (f.eks. som en fremtidig teknisk standard). I det første tilfælde behøver den ikke at være ejer af opfindelsen. En anden vigtig overvejelse er, om den offentlige indkøber har mulighed for og knowhow samt finansielle og juridiske ressourcer til at beskytte og forsvare intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med tekniske opfindelser. I mange tilfælde vil leverandører i højere grad end offentlige indkøbere være bedre i stand til at markedsføre opfindelser, der udspringer af et offentligt udbud, for at sikre den nødvendige beskyttelse af de industrielle ejendomsrettigheder og forsvare de intellektuelle ejendomsrettigheder ved domstolene.

Hvis det besluttes at overlade ejerskabet af de intellektuelle ejendomsrettigheder til entreprenøren, bør der tages behørigt hensyn til følgende elementer i kontrakten ud over de forhold, der er nævnt i del I:

| — | Der bør skelnes klart mellem de registrerede intellektuelle ejendomsrettigheder, f.eks. patenter og brugsmodeller, og ikke-registrerede intellektuelle ejendomsrettigheder, såsom forretningshemmeligheder. For så vidt angår tekniske opfindelser bør der i kontrakten stilles krav om, at entreprenøren underretter den offentlige indkøber, når entreprenøren gør en opfindelse, hvis entreprenøren beslutter at beskytte den med registrerede intellektuelle ejendomsrettigheder, og i givet fald i hvilke jurisdiktioner. Derved er den offentlige indkøber altid klar over den dækning af intellektuelle ejendomsrettigheder, som entreprenøren sikrer, og hvis dette ikke er tilstrækkeligt, kan den offentlige indkøber under alle omstændigheder søge om yderligere beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder for opfindelser, som entreprenøren vælger ikke at beskytte. |
| --- | --- |

—

Der bør skelnes klart mellem de registrerede intellektuelle ejendomsrettigheder, f.eks. patenter og brugsmodeller, og ikke-registrerede intellektuelle ejendomsrettigheder, såsom forretningshemmeligheder. For så vidt angår tekniske opfindelser bør der i kontrakten stilles krav om, at entreprenøren underretter den offentlige indkøber, når entreprenøren gør en opfindelse, hvis entreprenøren beslutter at beskytte den med registrerede intellektuelle ejendomsrettigheder, og i givet fald i hvilke jurisdiktioner. Derved er den offentlige indkøber altid klar over den dækning af intellektuelle ejendomsrettigheder, som entreprenøren sikrer, og hvis dette ikke er tilstrækkeligt, kan den offentlige indkøber under alle omstændigheder søge om yderligere beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder for opfindelser, som entreprenøren vælger ikke at beskytte.

| — | Den offentlige forvaltnings behov for at offentliggøre oplysninger om det nye produkt eller den nye tjenesteydelse skal gøres forenelig med entreprenørens interesse i at holde visse oplysninger fortrolige (teknisk knowhow, forretningshemmeligheder), navnlig før der er indgivet eventuelle patentansøgninger. |
| --- | --- |

—

Den offentlige forvaltnings behov for at offentliggøre oplysninger om det nye produkt eller den nye tjenesteydelse skal gøres forenelig med entreprenørens interesse i at holde visse oplysninger fortrolige (teknisk knowhow, forretningshemmeligheder), navnlig før der er indgivet eventuelle patentansøgninger.

| — | Der kan være behov for teknisk bistand fra entreprenøren, i det mindste i første omgang. |
| --- | --- |

—

Der kan være behov for teknisk bistand fra entreprenøren, i det mindste i første omgang.

| — | Det bør fremgå af kontrakten, om den offentlige forvaltning har ret til fremtidige forbedringer af opfindelsen, og i givet fald på hvilke betingelser. |
| --- | --- |

—

Det bør fremgå af kontrakten, om den offentlige forvaltning har ret til fremtidige forbedringer af opfindelsen, og i givet fald på hvilke betingelser.

| — | Hvad angår de øvrige aktiver, som der gælder intellektuelle ejendomsrettigheder for, bør licensen til den offentlige forvaltning være bred nok til at dække administrationens nuværende og fremtidige behov, f.eks. retten til at ændre opfindelsen, retten til at bemyndige andre offentlige forvaltninger til at udnytte opfindelsen og retten til at indhente tekniske oplysninger. |
| --- | --- |

—

Hvad angår de øvrige aktiver, som der gælder intellektuelle ejendomsrettigheder for, bør licensen til den offentlige forvaltning være bred nok til at dække administrationens nuværende og fremtidige behov, f.eks. retten til at ændre opfindelsen, retten til at bemyndige andre offentlige forvaltninger til at udnytte opfindelsen og retten til at indhente tekniske oplysninger.

Software

Når resultatet af et udbud er software, som vil blive specielt udviklet til den ordregivende myndighed (ud fra den antagelse, at sådan software endnu ikke er tilgængelig på markedet), bør det undersøges, om den ordregivende myndighed har brug for ejerskab af de intellektuelle ejendomsrettigheder til den, eller kun en licens. Det er i denne forbindelse værd at minde om, at EU-direktivet om retlig beskyttelse af edb-programmer (2) giver lovlige brugere en række minimale rettigheder, som ikke kan fraviges ved aftale. Den offentlige indkøber vil således have gavn af disse rettigheder, men det vil i de fleste tilfælde ikke være tilstrækkeligt til at dække dens behov.

Direktivet om åbne data (3) finder ikke anvendelse på software. Det betyder, at medlemsstaterne ikke er forpligtet til, selv når de ejer intellektuelle ejendomsrettigheder til software, at stille den til rådighed som open source. Direktivet om åbne data giver imidlertid medlemsstaterne mulighed for at beslutte at lade software være omfattet af deres nationale gennemførelseslovgivning (4).

Et krav om ejerskab af intellektuelle ejendomsrettigheder kan være berettiget af forskellige grunde, f.eks.:

| — | Hvis formålet er at stille softwaren til rådighed som »open source« for alle (herunder med kildekoderne), vil det i praksis være nødvendigt at angive, at entreprenøren skal overdrage ejerskabet af de intellektuelle ejendomsrettigheder til den nyudviklede software til den ordregivende myndighed. Dette kan f.eks. være tilfældet, hvis den ordregivende myndighed ønsker at sikre gennemsigtighed i forbindelse med softwaren eller tilskynde til bidrag fra lokalsamfundet Et alternativ kunne i princippet være at overlade de intellektuelle ejendomsrettigheder til entreprenøren, men alligevel forpligte denne til at udgive softwaren som open source (men dette vil fratage entreprenøren muligheden for at opnå indtægter fra licensaftaler). |
| --- | --- |

—

Hvis formålet er at stille softwaren til rådighed som »open source« for alle (herunder med kildekoderne), vil det i praksis være nødvendigt at angive, at entreprenøren skal overdrage ejerskabet af de intellektuelle ejendomsrettigheder til den nyudviklede software til den ordregivende myndighed. Dette kan f.eks. være tilfældet, hvis den ordregivende myndighed ønsker at sikre gennemsigtighed i forbindelse med softwaren eller tilskynde til bidrag fra lokalsamfundet Et alternativ kunne i princippet være at overlade de intellektuelle ejendomsrettigheder til entreprenøren, men alligevel forpligte denne til at udgive softwaren som open source (men dette vil fratage entreprenøren muligheden for at opnå indtægter fra licensaftaler).

| — | Hvis softwaren af sikkerhedshensyn eller andre årsager slet ikke kan stilles til rådighed for andre potentielle brugere, men i stedet forbliver fortrolig, er det også nødvendigt at tilegne sig ejerskabet af de intellektuelle ejendomsrettigheder til softwaren. Et alternativ kunne være kontraktligt at forpligte entreprenøren til at holde softwaren fortrolig, men dette kan være vanskeligere at håndhæve. |
| --- | --- |

—

Hvis softwaren af sikkerhedshensyn eller andre årsager slet ikke kan stilles til rådighed for andre potentielle brugere, men i stedet forbliver fortrolig, er det også nødvendigt at tilegne sig ejerskabet af de intellektuelle ejendomsrettigheder til softwaren. Et alternativ kunne være kontraktligt at forpligte entreprenøren til at holde softwaren fortrolig, men dette kan være vanskeligere at håndhæve.

En logisk konsekvens af at tilegne sig ejerskabet af softwaren er, at den ordregivende myndighed skal modtage kildekoderne (og al nyttig teknisk dokumentation) for at kunne udøve sine ejerskabsrettigheder på effektiv vis.

I mange andre tilfælde kan det imidlertid være mere interessant at overdrage ejerskabet af de intellektuelle ejendomsrettigheder til softwareudvikleren og dermed også give entreprenøren mulighed for at licensere den nye software til andre kunder:

| — | Logisk set bør det finansielle tilbud fra tilbudsgiveren normalt være mere fordelagtigt for den ordregivende myndighed. |
| --- | --- |

—

Logisk set bør det finansielle tilbud fra tilbudsgiveren normalt være mere fordelagtigt for den ordregivende myndighed.

| — | Hvis entreprenøren er i stand til at give softwaren i licens til andre kunder, er det sandsynligt, at entreprenøren også vil fortsætte med at forbedre softwaren og stille opdateringer og opgraderinger til rådighed, herunder for den ordregivende myndighed, der således vil drage fordel heraf (eventuelt under forudsætning af, at der indgås en vedligeholdelsesaftale). |
| --- | --- |

—

Hvis entreprenøren er i stand til at give softwaren i licens til andre kunder, er det sandsynligt, at entreprenøren også vil fortsætte med at forbedre softwaren og stille opdateringer og opgraderinger til rådighed, herunder for den ordregivende myndighed, der således vil drage fordel heraf (eventuelt under forudsætning af, at der indgås en vedligeholdelsesaftale).

Hvis den offentlige indkøber overlader ejerskabet af de intellektuelle ejendomsrettigheder til entreprenøren, bør der i kontrakten lægges særlig vægt på følgende spørgsmål:

| — | Licensen, som indeholder en liste over administrationens ret til at anvende softwaren, bør omfatte retten til:






  — | at lave de nødvendige kopier til intern distribution, arkivering, sikkerhedskopiering, testning osv. |
| --- | --- | --- |

—

Licensen, som indeholder en liste over administrationens ret til at anvende softwaren, bør omfatte retten til:

—

at lave de nødvendige kopier til intern distribution, arkivering, sikkerhedskopiering, testning osv.

| — | at tilpasse softwaren i fremtiden (også til vedligeholdelse og fejlkorrektion) og muligheden for at outsource denne tilpasning og vedligeholdelse til en tredjepart |
| --- | --- |

—

at tilpasse softwaren i fremtiden (også til vedligeholdelse og fejlkorrektion) og muligheden for at outsource denne tilpasning og vedligeholdelse til en tredjepart

| — | at indhente al teknisk dokumentation og kildekoderne for at kunne tilpasse softwaren på effektiv vis (og ikke være afhængig af entreprenørens fortsatte virke) |
| --- | --- |

—

at indhente al teknisk dokumentation og kildekoderne for at kunne tilpasse softwaren på effektiv vis (og ikke være afhængig af entreprenørens fortsatte virke)

| — | at stille softwaren til rådighed for sine entreprenører og underleverandører (f.eks. i tilfælde af outsourcing) for at hjælpe den ordregivende myndighed med at gennemføre sin mission |
| --- | --- |

—

at stille softwaren til rådighed for sine entreprenører og underleverandører (f.eks. i tilfælde af outsourcing) for at hjælpe den ordregivende myndighed med at gennemføre sin mission

| — | alt efter det enkelte tilfælde, den ordregivende myndigheds ret til at stille softwaren til rådighed for visse andre offentlige institutioner. |
| --- | --- |

—

alt efter det enkelte tilfælde, den ordregivende myndigheds ret til at stille softwaren til rådighed for visse andre offentlige institutioner.

| — | Licensen bør dog ikke give tilladelse til at anvende softwaren til kommercielle formål eller ret til at stille softwaren til rådighed for andre brugere end de autoriserede brugere. Den offentlige forvaltning bør desuden heller ikke have lov til at stille softwaren til rådighed gennem en open source-licens. |
| --- | --- |

—

Licensen bør dog ikke give tilladelse til at anvende softwaren til kommercielle formål eller ret til at stille softwaren til rådighed for andre brugere end de autoriserede brugere. Den offentlige forvaltning bør desuden heller ikke have lov til at stille softwaren til rådighed gennem en open source-licens.

| — | Kontrakten skal angive licensens varighed (f.eks. hele varigheden af den ophavsretlige beskyttelse) og det geografiske anvendelsesområde (f.eks. hele verden). Licensen ville rent logisk ikke være eksklusiv (da entreprenøren ellers ikke kunne markedsføre softwaren og udstede licens til den til andre kunder). |
| --- | --- |

—

Kontrakten skal angive licensens varighed (f.eks. hele varigheden af den ophavsretlige beskyttelse) og det geografiske anvendelsesområde (f.eks. hele verden). Licensen ville rent logisk ikke være eksklusiv (da entreprenøren ellers ikke kunne markedsføre softwaren og udstede licens til den til andre kunder).

| — | Det kan være nødvendigt at indføre yderligere mekanismer for at undgå afhængighed af én bestemt leverandør og gøre det muligt for den ordregivende myndighed ved udviklingsprojektets afslutning at være fuldstændig uafhængig af udviklingsorganisationen og have mulighed for helt at overtage projektet internt eller fortsætte med en anden entreprenør (det såkaldte »reversibilitetsspørgsmål«). Dette kan omfatte modtagelse af al teknisk dokumentation om softwaren, uddannelse af internt personale, omfattende information om eksisterende tredjepartsmateriale osv. |
| --- | --- |

—

Det kan være nødvendigt at indføre yderligere mekanismer for at undgå afhængighed af én bestemt leverandør og gøre det muligt for den ordregivende myndighed ved udviklingsprojektets afslutning at være fuldstændig uafhængig af udviklingsorganisationen og have mulighed for helt at overtage projektet internt eller fortsætte med en anden entreprenør (det såkaldte »reversibilitetsspørgsmål«). Dette kan omfatte modtagelse af al teknisk dokumentation om softwaren, uddannelse af internt personale, omfattende information om eksisterende tredjepartsmateriale osv.

| — | Ud over licensen kan det være nyttigt med en vedligeholdelsesaftale med leverandøren. Entreprenørens ret til at have gavn af forbedringer af softwaren, bør som minimum tages i betragtning. |
| --- | --- |

—

Ud over licensen kan det være nyttigt med en vedligeholdelsesaftale med leverandøren. Entreprenørens ret til at have gavn af forbedringer af softwaren, bør som minimum tages i betragtning.

| — | Anvendelsen af eksisterende software i eller i forbindelse med den endelige levering bør være klart formuleret i kontrakten for at skabe klarhed om den ordregivende myndigheds brugsret (herunder finansielle vilkår) til sådanne eksisterende softwareelementer (som kan tilhøre entreprenøren eller tredjeparter). |
| --- | --- |

—

Anvendelsen af eksisterende software i eller i forbindelse med den endelige levering bør være klart formuleret i kontrakten for at skabe klarhed om den ordregivende myndigheds brugsret (herunder finansielle vilkår) til sådanne eksisterende softwareelementer (som kan tilhøre entreprenøren eller tredjeparter).

Data og databaser

Når resultatet af et udbud er data, datasæt eller databaser, bør det offentlige organ være særligt opmærksom på, hvordan udbuddets bestemmelser vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder håndteres.

I mange tilfælde er datasættene allerede tilgængelige hos en eksisterende dataudbyder (eller dataudgiver). I sådanne tilfælde vil den normale model være en licensaftale med dataleverandøren, og direktivet om åbne data finder ikke anvendelse på sådanne datasæt. Det offentlige organ bør fortsat inden for de grænser, som reglerne om offentlige indkøb pålægger, forsøge at forhandle og sikre, at de begrænsninger, som licensen normalt pålægger, er forenelige med dets mål (navnlig med hensyn til deling af data med andre offentlige organer, som den offentlige indkøber skal samarbejde med, eller med andre entreprenører, der arbejder for den offentlige indkøber i igangværende eller fremtidige kontrakter).

Når dataene ikke som sådan er tilgængelige på markedet, vil resultatet af kontrakten være data, der først skal indsamles, og/eller en ny database, der skal oprettes. Derefter opstår spørgsmålet om, hvorvidt det offentlige organ skal tilegne sig ejerskabet af den intellektuelle ejendomsret til datasættene eller overlade det til entreprenøren.

I denne vejledning anbefales det, når det er berettiget, at ejerskabet til intellektuelle ejendomsrettigheder overlades til entreprenøren. Dette argument om, at »intellektuelle ejendomsrettigheder overlades til entreprenøren« som nævnt i afsnit 4.1.7, bør dog anvendes med særlig forsigtighed, når det er data, der leveres. Selv om software normalt vil være værktøjer til et bestemt formål, kan data betragtes som oplysninger til »flere formål«, og gennemsigtigheds- og ansvarlighedshensyn samt principperne og logikken i direktivet om åbne data (herunder om såkaldte datasæt af høj værdi, se artikel 14 i direktivet om åbne data) bør også spille en rolle i beslutningen om tildeling af intellektuelle ejendomsrettigheder og kan medføre, at ejerskabet af dataene (ejerskab af intellektuelle ejendomsrettigheder eller andre kontrolmekanismer) overdrages til den ordregivende myndighed (5).

Enhver offentlig indkøber skal nøje overveje, om denne ønsker at stille dataene til rådighed som »open data«, hvilket der kan være forskellige grunde til, at det offentlige organ måtte ønske. Et par eksempler:

| — | Indsamling af data sker inden for rammerne af et politisk initiativ, og disse data skal være »åbne« af hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed. |
| --- | --- |

—

Indsamling af data sker inden for rammerne af et politisk initiativ, og disse data skal være »åbne« af hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed.

| — | Den offentlige indkøber ønsker at frigive dataene til fri anvendelse for private virksomheder, såsom nystartede virksomheder, for at fremme udviklingen af nye produkter og tjenester. |
| --- | --- |

—

Den offentlige indkøber ønsker at frigive dataene til fri anvendelse for private virksomheder, såsom nystartede virksomheder, for at fremme udviklingen af nye produkter og tjenester.

Det bør derfor undersøges, om køberen har brug for ejerskab af intellektuelle ejendomsrettigheder eller ej. Det er i denne forbindelse værd at minde om, at EU's databasedirektiv (6) giver en række minimumsrettigheder til lovlige brugere af databaser, og at kontraktlige bestemmelser, der er i modstrid med disse minimumsrettigheder, er ugyldige (7). Den offentlige indkøber vil således have gavn af disse rettigheder, men det vil i de fleste tilfælde ikke være tilstrækkeligt til at beskytte dennes fremtidige behov.

Hvis de offentlige indkøberes beslutning er at overlade den intellektuelle ejendomsret til entreprenøren, skal der tages hensyn til følgende punkter:

| — | Det kan i nogle tilfælde ende med at give en privat entreprenør en form for monopol på datasættene, og der kan være situationer, hvor dette ikke er ønskeligt. Selv om konsekvensen burde være, at prisen på entreprenørens tilbud burde være lavere (end når ejerskabet overdrages til administrationen), bør administrationen overveje, om denne økonomiske fordel i den konkrete situation er tilstrækkelig grund til at overdrage de intellektuelle ejendomsrettigheder til entreprenøren. |
| --- | --- |

—

Det kan i nogle tilfælde ende med at give en privat entreprenør en form for monopol på datasættene, og der kan være situationer, hvor dette ikke er ønskeligt. Selv om konsekvensen burde være, at prisen på entreprenørens tilbud burde være lavere (end når ejerskabet overdrages til administrationen), bør administrationen overveje, om denne økonomiske fordel i den konkrete situation er tilstrækkelig grund til at overdrage de intellektuelle ejendomsrettigheder til entreprenøren.

| — | I visse tilfælde indsamles dataene via sensorer, der kan placeres på offentlige steder eller på offentlige infrastrukturer (gader, jernbaner osv.), eller de kan kun indsamles på grundlag af en tilladelse fra en administration (f.eks. offentlig-private partnerskaber, offentlige virksomheder eller koncessioner inden for forsyningssektoren). I alle sådanne tilfælde foretrækkes det ofte at sikre, at dataene er tilgængelige som open data. Dette kan enten ske på initiativ af den offentlige forvaltning eller som en forpligtelse, der pålægges entreprenøren. |
| --- | --- |

—

I visse tilfælde indsamles dataene via sensorer, der kan placeres på offentlige steder eller på offentlige infrastrukturer (gader, jernbaner osv.), eller de kan kun indsamles på grundlag af en tilladelse fra en administration (f.eks. offentlig-private partnerskaber, offentlige virksomheder eller koncessioner inden for forsyningssektoren). I alle sådanne tilfælde foretrækkes det ofte at sikre, at dataene er tilgængelige som open data. Dette kan enten ske på initiativ af den offentlige forvaltning eller som en forpligtelse, der pålægges entreprenøren.

| — | Nogle gange kan dataene betragtes som værende af offentlig interesse. Selv om administrationen må betale en højere pris til entreprenøren for at få fuld kontrol med dataene, kan det være pengene værd, navnlig for at tilskynde til nye og innovative anvendelser og tjenesteydelser. Ellers kunne administrationen ende med at skulle genforhandle retten til at få adgang til de data, som den private virksomhed ligger inde med, på et senere tidspunkt, hvor dette kunne have været undgået fra starten ved at tilegne sig ejerskabet til dataene. |
| --- | --- |

—

Nogle gange kan dataene betragtes som værende af offentlig interesse. Selv om administrationen må betale en højere pris til entreprenøren for at få fuld kontrol med dataene, kan det være pengene værd, navnlig for at tilskynde til nye og innovative anvendelser og tjenesteydelser. Ellers kunne administrationen ende med at skulle genforhandle retten til at få adgang til de data, som den private virksomhed ligger inde med, på et senere tidspunkt, hvor dette kunne have været undgået fra starten ved at tilegne sig ejerskabet til dataene.

Der vil også være situationer, hvor udbuddet ikke primært vedrører data, men snarere nyt udstyr eller nye tjenesteydelser, og hvor der vil blive fremstillet/afledt data som følge af eller som biprodukt af ibrugtagningen af den nye tjenesteydelse eller anvendelsen af det nye udstyr. Også her skal spørgsmålet om ejerskab i forhold til licens overvejes nøje, og ovennævnte overvejelser bør også tages i betragtning.

Undersøgelser og dokumenter

Når resultatet af et udbud er en undersøgelse, der skal anvendes i forbindelse med et fremtidigt politisk initiativ eller program, eller som har til formål at vurdere virkningen af en eksisterende politik eller et eksisterende program, vil den typiske intellektuelle ejendomsret, der vil gælde for en sådan undersøgelse, være ophavsret. Hvis ophavsretten overlades til entreprenøren, betyder det, at denne entreprenør har ret til at beslutte, hvornår undersøgelsen kan offentliggøres, hvordan, på hvilke betingelser osv.

Det anbefales derfor generelt ikke at overlade ejerskabet af de intellektuelle ejendomsrettigheder til entreprenøren i disse tilfælde. Det er der er flere forklaringer på:

| — | Det giver den offentlige indkøber fuld frihed til at offentliggøre dokumentet og tillade, at det anvendes igen af hensyn til gennemsigtigheden og ansvarligheden, samtidig med, at entreprenørens interesser og ret til at blive nævnt som ophavsmand til dokumentet (med dertil hørende omdømme og prestige) respekteres. |
| --- | --- |

—

Det giver den offentlige indkøber fuld frihed til at offentliggøre dokumentet og tillade, at det anvendes igen af hensyn til gennemsigtigheden og ansvarligheden, samtidig med, at entreprenørens interesser og ret til at blive nævnt som ophavsmand til dokumentet (med dertil hørende omdømme og prestige) respekteres.

| — | Den typiske entreprenør vil ofte være et universitet, konsulentfirma, advokatfirma eller forskningscenter: Det, der betyder mest for dem, er at blive nævnt som forfattere til undersøgelsen (med dertil hørende omdømme og prestige). En sådan entreprenør vil af og til ikke være i stand til at organisere offentliggørelsen af undersøgelsen og kan i mange tilfælde ikke påregne at få nogen væsentlige direkte indtægter fra at offentliggøre undersøgelsen — sådanne indtægter ville under alle omstændigheder normalt ikke være særlig store. |
| --- | --- |

—

Den typiske entreprenør vil ofte være et universitet, konsulentfirma, advokatfirma eller forskningscenter: Det, der betyder mest for dem, er at blive nævnt som forfattere til undersøgelsen (med dertil hørende omdømme og prestige). En sådan entreprenør vil af og til ikke være i stand til at organisere offentliggørelsen af undersøgelsen og kan i mange tilfælde ikke påregne at få nogen væsentlige direkte indtægter fra at offentliggøre undersøgelsen — sådanne indtægter ville under alle omstændigheder normalt ikke være særlig store.

| — | Sådanne dokumenter vil ofte i en vis udstrækning være af generel karakter, hvilket betyder, at de ikke vil indeholde nogen detaljerede og nye teknologiske oplysninger, der i sig selv kan føre til udvikling af nye produkter eller tjenesteydelser (f.eks. dokumenter, der er udarbejdet i forbindelse med kontrakter om gennemførelse af økonomiske, juridiske eller politiske undersøgelser). |
| --- | --- |

—

Sådanne dokumenter vil ofte i en vis udstrækning være af generel karakter, hvilket betyder, at de ikke vil indeholde nogen detaljerede og nye teknologiske oplysninger, der i sig selv kan føre til udvikling af nye produkter eller tjenesteydelser (f.eks. dokumenter, der er udarbejdet i forbindelse med kontrakter om gennemførelse af økonomiske, juridiske eller politiske undersøgelser).

Selv om den ordregivende myndighed således bør sikre, at den tilegner sig ejerskabet af de intellektuelle ejendomsrettigheder, der er knyttet til undersøgelsen, bør kontrakten ikke i urimelig grad begrænse entreprenørens mulighed for at anvende den erfaring, viden eller knowhow, der er opnået i forbindelse med undersøgelsen (forudsat at dette ikke indebærer videregivelse af fortrolige oplysninger om den ordregivende myndighed), da det er her, at der i givet fald kan forventes innovationsmæssige fordele.

Det ræsonnement, der er beskrevet ovenfor, kan være anderledes for dokumenter, der hidrører fra kontraktlige opgaver af en mere teknisk art, f.eks. en rapport om resultaterne af en gennemførlighedsundersøgelse af et nyt teknisk projekt eller den tekniske specifikation til udvikling af en prototype. I modsætning til dokumenter af generel/politisk karakter er der ikke kun ophavsrettigheder, men — endnu vigtigere — industrielle ejendomsrettigheder (f.eks. patenter, designrettigheder, forretningshemmeligheder osv.), der kan komme til at spille en rolle. I dette tilfælde bør den offentlige indkøber tage hensyn til overvejelserne i ovenstående afsnit, når denne overlader ejerskabet af de intellektuelle ejendomsrettigheder, der er beskrevet i dokumentet (f.eks. patenter på opfindelser og ophavsrettigheder til software eller databaser, der er beskrevet i dokumentet). Hvis målet er at kommercialisere de resultater, der er beskrevet i dokumentet, anbefales det, at den offentlige indkøber giver entreprenøren mulighed for, alt efter omstændighederne, at beskytte de intellektuelle ejendomsrettigheder (f.eks. indgive en patentansøgning), og at den offentlige indkøber bør overveje, om den del af dokumentet, der ikke handler om intellektuelle ejendomsrettigheder og ikke er kommercielt følsomme, eventuelt kan offentliggøres.

Den ordregivende myndighed bør overveje, om den ud over undersøgelsen også har brug for at modtage de underliggende rådata, der måtte være blevet indsamlet eller produceret i forbindelse med undersøgelsen, og om den har behov for at tilegne sig ejerskabet af de intellektuelle ejendomsrettigheder forbundet med sådanne data eller datasæt eller kan overlade det til entreprenøren (og blot tilegne sig retten til at bruge dem til interne formål).

Design, logoer, kreative opgaver, kommunikationsmateriale

Kontraktresultater i form af design, logoer, handelsmærker eller lignende kendetegn og kommunikationsmateriale såsom audio/video/sociale medier, og som er foranlediget af leverandørernes kreative arbejde, er også ophavsretligt beskyttet.

Når resultaterne af et udbud er logoer, varemærker eller lignende kendetegn eller kommunikationsmateriale, er der ingen stærke argumenter for, at entreprenøren bør have ret til at beholde ejerskabet af de intellektuelle ejendomsrettigheder:

| — | Den offentlige forvaltning skal normalt kunne kontrollere brugen af disse logoer, varemærker osv. (det er netop det, der er hovedformålet med en varemærkeregistrering). Det er derfor vigtigt at den offentlige forvaltning bliver ejer af dem. |
| --- | --- |

—

Den offentlige forvaltning skal normalt kunne kontrollere brugen af disse logoer, varemærker osv. (det er netop det, der er hovedformålet med en varemærkeregistrering). Det er derfor vigtigt at den offentlige forvaltning bliver ejer af dem.

| — | Endnu vigtigere er det, at disse resultater kan være meget kreative, men de vil normalt ikke blive betragtet som et bidrag til »innovation«, så det at overlade ejerskabet til de intellektuelle rettigheder til entreprenøren vil ikke give de fordele, der normalt forventes af innovation i form af samfundsmæssige virkninger, jobskabelse osv. |
| --- | --- |

—

Endnu vigtigere er det, at disse resultater kan være meget kreative, men de vil normalt ikke blive betragtet som et bidrag til »innovation«, så det at overlade ejerskabet til de intellektuelle rettigheder til entreprenøren vil ikke give de fordele, der normalt forventes af innovation i form af samfundsmæssige virkninger, jobskabelse osv.

---

(1)  Disse yderligere rettigheder indgår som standard i EU-finansierede prækommercielle udbud. Yderligere oplysninger: http://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/gm/h2020-guide-pcp-procurement-docs_en.docx.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/24/EF af 23. april 2009 om retlig beskyttelse af edb-programmer (kodificeret udgave) (EUT L 111 af 5.5.2009, s. 16).

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1024 af 20. juni 2019 om åbne data og videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (OJ L 172 af 26.6.2019, s. 56).

(4)  Frankrig anvender f.eks. logikken fra direktivet om åbne data på software. https://www.data.gouv.fr/fr/.

(5)  Henvisninger i dette dokument til »ejerskab af data« skal ikke forstås i snæver forstand som »retligt ejerskab«, men snarere som det sæt af beføjelser, der gør det muligt at styre udnyttelsen og anvendelsen af dataene.

(6)  Direktiv 96/9/EF om retlig beskyttelse af databaser EFT L 77 af 27.3.1996, s. 20) (databasedirektivet).

(7)  Se databasedirektivet: artikel 15 (visse bestemmelsers bindende karakter).

---

BILAG II

Skabeloner til leverandørinvitation

Disse eksempler på invitationer kan sendes til leverandører for at oplyse dem om, at en ordregivende myndighed ønsker at indbyde dem til et møde om markedsdeltagelse. Der findes skabeloner for:

| A. | et gruppemøde om deltagelse — hvor flere leverandører indbydes til et fælles møde |
| --- | --- |

A.

et gruppemøde om deltagelse — hvor flere leverandører indbydes til et fælles møde

| B. | et individuelt møde om deltagelse — hvor en ordregivende myndighed mødes med individuelle leverandører. |
| --- | --- |

B.

et individuelt møde om deltagelse — hvor en ordregivende myndighed mødes med individuelle leverandører.

Det er vigtigt, at invitationen indeholder alle relevante oplysninger om processen, og hvordan den passer ind i den overordnede offentlige udbudsprocedure.

A.   Gruppemøde om deltagelse — eksempel på invitation

Kære ...

[Navnet på den ordregivende myndighed] ... er i færd med at forberede lanceringen af en udbudskonkurrence for ... [det generiske mål med markedet/det geografiske anvendelsesområde, f.eks.: kontrakt om køb af busser til Bukarest kommune].

I den forbindelse ønsker vi at mødes med leverandørernes repræsentanter lokalt for at fastlægge de nærmere detaljer i den procedure, der skal følges, og for at forstå de problemer og det potentiale, som er knyttet til dette særlige marked.

Vi har til hensigt at afholde et gruppemøde med flere leverandører og vil gerne indbyde Dem til at deltage den [indsæt dato og klokkeslæt] på [indsæt adresse].

Inden mødet bedes De fremsende: i) kontaktoplysninger for de repræsentanter, der vil deltage (højst to personer), og ii) et udfyldt eksemplar af det spørgeskema, der er vedlagt denne mail, senest den [indsæt dato og klokkeslæt for modtagelse af oplysninger].

Udfyldte spørgeskemaer og alle andre oplysninger, som De fremsender på forhånd, vil blive opbevaret i administrationen og behandlet fortroligt. Den ordregivende myndighed vil tage referat under hele mødet, og bemærkninger eller feedback vil ikke blive tilskrevet nogen bestemt person af fortrolighedshensyn, medmindre der anmodes herom.

Vi takker Dem på forhånd for at ville deltage i denne markedsundersøgelse.

Hvis De har spørgsmål, er De velkommen til at kontakte os på [indsæt relevante kontaktoplysninger].

Med venlig hilsen

...

B.   Individuelt møde om deltagelse — eksempel på invitation

Kære ...

[Navnet på den ordregivende myndighed] ... er i færd med at forberede lanceringen af en udbudskonkurrence for ... [det generiske mål med markedet/det geografiske anvendelsesområde, f.eks.: kontrakt om køb af busser til Bukarest kommune].

I den forbindelse ønsker vi at mødes med leverandørernes repræsentanter lokalt for at fastlægge de nærmere detaljer i den procedure, der skal følges, og for at forstå de problemer og det potentiale, som er knyttet til dette særlige marked.

Vi vil gerne indbyde Dem til et møde for at drøfte Deres holdninger, erfaringer og viden mere indgående den [indsæt dato og klokkeslæt] på [indsæt adresse].

Inden mødet bedes De fremsende: i) kontaktoplysninger for de repræsentanter, der vil deltage (højst to personer), og ii) et udfyldt eksemplar af det spørgeskema, der er vedlagt denne mail, den [indsæt dato og klokkeslæt for modtagelse af oplysninger].

Udfyldte spørgeskemaer og alle andre oplysninger, som De fremsender på forhånd eller under mødet, vil blive opbevaret i administrationen og behandlet fortroligt.

Vi takker Dem på forhånd for at ville deltage i denne markedsundersøgelse.

Hvis De har spørgsmål, er De velkommen til at kontakte os på [indsæt relevante kontaktoplysninger].

Med venlig hilsen

...

---

BILAG III

Skabelon til spørgeskema til møder med leverandørerne (1)

Formålet med dette spørgeskema er at give indkøberne mulighed for at lære mere om en innovativ leverandør, eventuelt forud for et møde, herunder f.eks. nystartede virksomheder eller innovative SMV'er.

Samtalerne i forbindelse med interviewet kan opdeles i tre temaer:

| — | Tema nr. 1: Identifikation af målkategorien: SMV'er eller mellemstore virksomheder, store virksomheder osv.
  Dette afsnit har til formål at beskrive de vigtigste oplysninger om de økonomiske aktører. |
| --- | --- |

—

Tema nr. 1: Identifikation af målkategorien: SMV'er eller mellemstore virksomheder, store virksomheder osv.

Dette afsnit har til formål at beskrive de vigtigste oplysninger om de økonomiske aktører.

| — | Tema nr. 2: Vurdering af leverandørens integration i innovationsøkosystemet
  Dette afsnit har til formål at vurdere, i hvor høj grad leverandøren er integreret i innovationsøkosystemet. |
| --- | --- |

—

Tema nr. 2: Vurdering af leverandørens integration i innovationsøkosystemet

Dette afsnit har til formål at vurdere, i hvor høj grad leverandøren er integreret i innovationsøkosystemet.

| — | Tema nr. 3: Fastlæggelse af modenheden af den foreslåede innovative løsning
  Dette afsnit har til formål at identificere hovedtrækkene ved den innovative løsning, som leverandøren foreslår. |
| --- | --- |

—

Tema nr. 3: Fastlæggelse af modenheden af den foreslåede innovative løsning

Dette afsnit har til formål at identificere hovedtrækkene ved den innovative løsning, som leverandøren foreslår.

| — | Tema nr. 4: Beskrivelse af den innovative løsning
  Dette afsnit giver indkøberen mulighed for at identificere den pågældende innovationssektor. |
| --- | --- |

—

Tema nr. 4: Beskrivelse af den innovative løsning

Dette afsnit giver indkøberen mulighed for at identificere den pågældende innovationssektor.

| Virksomhedens navn: | |
| --- | --- |
| Virksomhedens websted: | |
| Type innovation: | |
| Interview med leverandøren







  — | Dato for interview: |

Virksomhedens navn:

Virksomhedens websted:

Type innovation:

Interview med leverandøren

—

Dato for interview:

| — | Indkøberens navn: |
| --- | --- |

—

Indkøberens navn:

| — | Navn på virksomhedens kontaktperson: |
| --- | --- |

—

Navn på virksomhedens kontaktperson:

| I — Virksomhedskategori | Nøgledata | Kommentarer |
| --- | --- | --- |
| Oprettelsesår


  Antal ansatte i alt

  Heraf ingeniører og FoU
  Heraf kommercielle | | |
| Årlig omsætning







  — | N-3 |

I — Virksomhedskategori

Nøgledata

Kommentarer

Oprettelsesår

Antal ansatte i alt

Heraf ingeniører og FoU

Heraf kommercielle

Årlig omsætning

—

N-3

| — | N-2 |
| --- | --- |

—

N-2

| — | N-1 |
| --- | --- |

—

N-1

Virksomhedsform

| — | Nyetableret virksomhed |
| --- | --- |

—

Nyetableret virksomhed

| — | Mikrovirksomhed |
| --- | --- |

—

Mikrovirksomhed

| — | SMV |
| --- | --- |

—

SMV

| — | Mellemstor virksomhed |
| --- | --- |

—

Mellemstor virksomhed

| — | Stor virksomhed |
| --- | --- |

—

Stor virksomhed

Virksomhedens identifikationsnummer

Hovedsædets adresse

Kontakt (navn og e-mail)

Manager

Ansvarlig for kommercielle relationer, hvor det er relevant

Eventuelle eksisterende referencer

Privat sektor

Offentlig sektor

Centralt indkøbskontor (hvis relevant)

Eksporterer De i øjeblikket til:

Europa

Afrika

Asien

Nordamerika

Sydamerika

Oceanien

| II — Innovationsøkosystem | Nøgledata | Observationer |
| --- | --- | --- |
| Netværksintegration (mulighed for flere svar)

  Er du medlem af (angiv navn):






  — | en konkurrencepræget klynge |

II — Innovationsøkosystem

Nøgledata

Observationer

Netværksintegration (mulighed for flere svar)

Er du medlem af (angiv navn):

—

en konkurrencepræget klynge

| — | en inkubator |
| --- | --- |

—

en inkubator

| — | en klynge |
| --- | --- |

—

en klynge

| — | et fabrikationslaboratorium/ levende laboratorium |
| --- | --- |

—

et fabrikationslaboratorium/ levende laboratorium

| — | et samarbejdsområde |
| --- | --- |

—

et samarbejdsområde

| — | et spinoffuniversitet |
| --- | --- |

—

et spinoffuniversitet

| — | en faglig organisation eller fagforening |
| --- | --- |

—

en faglig organisation eller fagforening

| — | et tværfagligt innovationsprogram |
| --- | --- |

—

et tværfagligt innovationsprogram

| — | andet |
| --- | --- |

—

andet

| — | private banker |
| --- | --- |

—

private banker

Får De:

| — | skattefradrag — innovation |
| --- | --- |

—

skattefradrag — innovation

| — | tilskud (departementer, regioner) |
| --- | --- |

—

tilskud (departementer, regioner)

| — | private investeringer |
| --- | --- |

—

private investeringer

| — | crowdfunding |
| --- | --- |

—

crowdfunding

Forskningspartnerskab

Hvis ja, angiv navnet

| — | laboratorium |
| --- | --- |

—

laboratorium

| — | universitet |
| --- | --- |

—

universitet

| — | andet |
| --- | --- |

—

andet

FoU-indsats i forhold til de samlede udgifter

(gennemsnit for de seneste 3 regnskabsår)

Tilstedeværelse af en intern forskningsenhed/afdeling

| — | Ja, angiv antal ansatte |
| --- | --- |

—

Ja, angiv antal ansatte

| — | Nej |
| --- | --- |

—

Nej

Mærker, priser opnået

| — | Ja, angiv antal ansatte |
| --- | --- |

—

Ja, angiv antal ansatte

| — | Nej |
| --- | --- |

—

Nej

Indgivne patenter (nationale, internationale)

| — | Ja, angiv antal ansatte |
| --- | --- |

—

Ja, angiv antal ansatte

Eksklusivitetsrettigheder (dominerende stilling på konkurrenceområdet)

| III — Innovationskarakteristik | Nøgledata | Observationer |
| --- | --- | --- |
| Innovationstype
   (2)







  — | Mindre |

III — Innovationskarakteristik

Nøgledata

Observationer

Innovationstype
   (2)

—

Mindre

| — | Trinvis |
| --- | --- |

—

Trinvis

| — | Disruptiv







  — | Teknologi |
| --- | --- | --- |

—

Disruptiv

—

Teknologi

| — | Produkt |
| --- | --- |

—

Produkt

| — | Tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

Tjenesteydelser

| — | Traditionel |
| --- | --- |

—

Traditionel

| — | Proces eller organisation |
| --- | --- |

—

Proces eller organisation

| — | Marketing |
| --- | --- |

—

Marketing

| — | Fra forretningsmodel |
| --- | --- |

—

Fra forretningsmodel

| — | Samfundsmæssig innovation |
| --- | --- |

—

Samfundsmæssig innovation

Innovationens modenhed

Udviklet internt

| — | Vellykket prototype |
| --- | --- |

—

Vellykket prototype

| — | Industrialisering |
| --- | --- |

—

Industrialisering

| — | Markedsføring i mindst 2 år |
| --- | --- |

—

Markedsføring i mindst 2 år

| — | Distribution |
| --- | --- |

—

Distribution

| — | Eftersalgsservice |
| --- | --- |

—

Eftersalgsservice

Udviklet inden for rammerne af et eksternt partnerskab

| — | Vellykket prototype |
| --- | --- |

—

Vellykket prototype

| — | Industrialisering |
| --- | --- |

—

Industrialisering

| — | Markedsføring i mindst 2 år |
| --- | --- |

—

Markedsføring i mindst 2 år

| — | Distribution |
| --- | --- |

—

Distribution

| — | Eftersalgsservice |
| --- | --- |

—

Eftersalgsservice

Industrialiseringsmetoder

Partnerskab med erhvervslivet

| — | Ja, angiv antal ansatte |
| --- | --- |

—

Ja, angiv antal ansatte

| — | Nej |
| --- | --- |

—

Nej

Planlagt udvikling

| — | første serie |
| --- | --- |

—

første serie

| — | frister |
| --- | --- |

—

frister

| — | mængde |
| --- | --- |

—

mængde

| IV — Beskrivelse af den innovative løsning |
| --- |
| Oplysninger givet af virksomheden | |

IV — Beskrivelse af den innovative løsning

Oplysninger givet af virksomheden

| V — Analyse og sammenfatning (del forbeholdt indkøberen) | Observationer |
| --- | --- |
| Enhedens potentiale

  Integration i innovationsøkosystemet?


ja

nej
  FoU-intensitet (over 15 %)
  Første reference

  Det foreslåede produkts og/eller den foreslåede tjenesteydelses potentiale

  Løsningens innovative karakter?
  Udnyttelsesmuligheder?
  Konkurrenceevne
  Relevant anvendelse | |
| Dokumenter eller oplysninger udleveret af virksomheden | |
| Referencer
  Brochure, produktbeskrivelse
  Kontakter | |

V — Analyse og sammenfatning (del forbeholdt indkøberen)

Observationer

Enhedens potentiale

Integration i innovationsøkosystemet?

Image 2
ja
Image 3
nej

FoU-intensitet (over 15 %)

Første reference

Det foreslåede produkts og/eller den foreslåede tjenesteydelses potentiale

Løsningens innovative karakter?

Udnyttelsesmuligheder?

Konkurrenceevne

Relevant anvendelse

Dokumenter eller oplysninger udleveret af virksomheden

Referencer

Brochure, produktbeskrivelse

Kontakter

| Ikke-udtømmende optællinger af områder og indkøb af innovation |
| --- |
| IT og telekommunikation

  Big data
  Digitalt
  Ny teknologi
  Cloudcomputing
  IT-sikkerhed
  Sikkerhed i forbindelse med elektroniske komponenter
  RFID og bæredygtig udvikling
  Trådløs teknologi
  Tingenes internet | |
| Intellektuelle tjenesteydelser, uddannelse og kommunikation

  Seriøse spil
  Samarbejdsværktøjer
  Dematerialiseret dokumentforvaltning
  Videnforvaltning
  Indholdsforvaltning
  Distribution af digitalt indhold
  Onlinemedier
  Media 2.0
  Video | |
| Teknologi og udstyr

  Belysning og relaterede teknologier
  IR-billeddannelse og terahertz-billeddannelse
  Energibesparende kedel
  Ny generation af industrielt arbejdsudstyr
  Tekstil- og landbrugsressourcer
  Optisk fiber
  Inertering af asbest
  Standsning af ikkefungerende køretøjer
  Hjælpeteknologier | |
| Bygninger og infrastruktur

  Tilgængelighed for personer med handicap
  Høj miljøkvalitet
  Energibesparende materialer
  Digital model
  Robotteknologi | |
| Energi og miljø

  Agronomi, agroteknologi
  Økoteknologi
  Lavemissionsteknologi | |
| Sundhed og ernæring

  Medicin og medicinalvarer
  Medicinsk udstyr til hospitaler, hospicer osv.
  Hospitalsbehandling
  Hjemmepleje af patienter
  Ernæringsrådgivning | |
| Miljømetrologi

  Energiforvaltning i bygninger og luftrensning af udstyr
  Vandkvalitet
  Kontrol med energi- og væskeforbrug
  Affaldsbortskaffelse | |
| Transport og logistik

  Køstyring
  Kontormøbler
  Energibesparende belysningsanordning
  Vedligeholdelsesprodukter
  Porto
  Sikkerhed | |
| Socialt innovative processer, produkter og tjenesteydelser

  Dagrengøring
  Tjenesteydelser til fremme af sociale tilhørsforhold i store organisationer
  Processer, produkter og tjenesteydelser for ældre og handicappede
  Processer, produkter og tjenesteydelser, der forbedrer service over for brugere
  Kommunikationsprocesser, produkter og tjenesteydelser til fremme af netværkssamarbejde
  Processer, produkter og tjenesteydelser, der skaber trivsel på arbejdspladsen
  Processer, produkter og tjenesteydelser i den sociale og solidariske økonomi | |
| Tilpasning af arbejdsstationer

  Udstyr og arbejdsstationer
  Udstyr til arbejdsstationer for handicappede medarbejdere
  Fjernarbejdsudstyr
  Udstyr til nomadiske arbejdsstationer | |

Ikke-udtømmende optællinger af områder og indkøb af innovation

IT og telekommunikation

Big data

Digitalt

Ny teknologi

Cloudcomputing

IT-sikkerhed

Sikkerhed i forbindelse med elektroniske komponenter

RFID og bæredygtig udvikling

Trådløs teknologi

Tingenes internet

Intellektuelle tjenesteydelser, uddannelse og kommunikation

Seriøse spil

Samarbejdsværktøjer

Dematerialiseret dokumentforvaltning

Videnforvaltning

Indholdsforvaltning

Distribution af digitalt indhold

Onlinemedier

Media 2.0

Video

Teknologi og udstyr

Belysning og relaterede teknologier

IR-billeddannelse og terahertz-billeddannelse

Energibesparende kedel

Ny generation af industrielt arbejdsudstyr

Tekstil- og landbrugsressourcer

Optisk fiber

Inertering af asbest

Standsning af ikkefungerende køretøjer

Hjælpeteknologier

Bygninger og infrastruktur

Tilgængelighed for personer med handicap

Høj miljøkvalitet

Energibesparende materialer

Digital model

Robotteknologi

Energi og miljø

Agronomi, agroteknologi

Økoteknologi

Lavemissionsteknologi

Sundhed og ernæring

Medicin og medicinalvarer

Medicinsk udstyr til hospitaler, hospicer osv.

Hospitalsbehandling

Hjemmepleje af patienter

Ernæringsrådgivning

Miljømetrologi

Energiforvaltning i bygninger og luftrensning af udstyr

Vandkvalitet

Kontrol med energi- og væskeforbrug

Affaldsbortskaffelse

Transport og logistik

Køstyring

Kontormøbler

Energibesparende belysningsanordning

Vedligeholdelsesprodukter

Porto

Sikkerhed

Socialt innovative processer, produkter og tjenesteydelser

Dagrengøring

Tjenesteydelser til fremme af sociale tilhørsforhold i store organisationer

Processer, produkter og tjenesteydelser for ældre og handicappede

Processer, produkter og tjenesteydelser, der forbedrer service over for brugere

Kommunikationsprocesser, produkter og tjenesteydelser til fremme af netværkssamarbejde

Processer, produkter og tjenesteydelser, der skaber trivsel på arbejdspladsen

Processer, produkter og tjenesteydelser i den sociale og solidariske økonomi

Tilpasning af arbejdsstationer

Udstyr og arbejdsstationer

Udstyr til arbejdsstationer for handicappede medarbejdere

Fjernarbejdsudstyr

Udstyr til nomadiske arbejdsstationer

---

(1)  Denne skabelon er baseret på en model, der er udviklet af det franske Direction des Achats de l'Etat (DAE) og medtaget i vejledningen om operationel sourcing fra marts 2019. https://www.economie.gouv.fr/files/files/directions_services/dae/doc/Guide_sourcing.pdf.

(2)  Se definitionerne på side 4 i denne vejledning.

---