# Úradný vestník C 220/9. j

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 220 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 649. júna 2021 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 220

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 649. júna 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 559. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 24. 3. 2021 – 25. 3. 2021 |
| 2021/C 220/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Výzvy spojené s prácou na diaľku: organizácia pracovného času, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom a právo odpojiť sa (prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ) | 1 |
| 2021/C 220/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Práca na diaľku a rodová rovnosť – podmienky na to, aby práca na diaľku nezhoršovala nerovnomerné rozdelenie neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti medzi ženami a mužmi a aby bola hnacou silou presadzovania rodovej rovnosti (prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ) | 13 |
| 2021/C 220/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Jednotný európsky železničný priestor [prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ] | 26 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

559. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 24. 3. 2021 – 25. 3. 2021

2021/C 220/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Výzvy spojené s prácou na diaľku: organizácia pracovného času, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom a právo odpojiť sa (prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ)

1

2021/C 220/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Práca na diaľku a rodová rovnosť – podmienky na to, aby práca na diaľku nezhoršovala nerovnomerné rozdelenie neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti medzi ženami a mužmi a aby bola hnacou silou presadzovania rodovej rovnosti (prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ)

(prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ)

13

2021/C 220/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Jednotný európsky železničný priestor [prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ]

[prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ]

26

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 559. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 24. 3. 2021 – 25. 3. 2021 |
| 2021/C 220/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o stave energetickej únie za rok 2020 podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy [COM(2020 950 final)] a — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Celoúnijné posúdenie národných energetických a klimatických plánov: Stimulácia zelenej transformácie a podpora hospodárskej obnovy vďaka integrovanému energetickému a klimatickému plánovaniu [COM(2020) 564 final] | 38 |
| 2021/C 220/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii EÚ na zníženie emisií metánu [COM(2020) 663 final] | 47 |
| 2021/C 220/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013 [COM(2020) 824 final – 2020/0360 (COD)] | 51 |
| 2021/C 220/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Posunutie colnej únie na ďalšiu úroveň: akčný plán [COM(2020) 581 final] | 56 |
| 2021/C 220/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje prostredie centrálneho elektronického priečinka Európskej únie pre colníctvo a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 952/2013 [COM(2020) 673 final – 2020/306(COD)] | 62 |
| 2021/C 220/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Správa o strategickom výhľade za rok 2020 – Strategický výhľad – Vytýčenie smeru k odolnejšej Európe [COM(2020) 493 final] | 67 |
| 2021/C 220/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii EÚ v oblasti retailových platieb [COM(2020) 592 final] | 72 |
| 2021/C 220/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nový EVP pre výskum a inovácie [COM(2020) 628 final] | 79 |
| 2021/C 220/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o predĺžení trvania účinku práv Spoločenstva k odrodám rastlín v prípade druhu špargľa a skupín druhov cibuľky kvetov, drobné ovocie na drevinách a okrasné dreviny [COM(2020) 36 final – 2021/0019(COD)] | 86 |
| 2021/C 220/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2017/2397, pokiaľ ide o prechodné opatrenia týkajúce sa uznávania preukazov tretích krajín [COM(2021) 71 final – 2021/0039 (COD)] | 87 |
| 2021/C 220/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán [COM(2020) 57 final] — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán [COM(2020) 641 final] — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2020 [COM(2020) 660 final] | 88 |
| 2021/C 220/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade a Európskej centrálnej banke – Riešenie nesplácaných úverov v období po pandémii COVID-19 [COM(2020) 822 final] | 98 |
| 2021/C 220/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii [COM(2020) 682 final – 2020/310(COD)] | 106 |
| 2021/C 220/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Odolnosť v oblasti kritických surovín: zmapovanie cesty k väčšej bezpečnosti a udržateľnosti [COM(2020) 474 final] | 118 |
| 2021/C 220/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Požiadavky na udržateľnosť batérií v EÚ [COM(2020) 798 final – 2020/353 (COD)] | 128 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

559. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 24. 3. 2021 – 25. 3. 2021

2021/C 220/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o stave energetickej únie za rok 2020 podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy [COM(2020 950 final)] a — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Celoúnijné posúdenie národných energetických a klimatických plánov: Stimulácia zelenej transformácie a podpora hospodárskej obnovy vďaka integrovanému energetickému a klimatickému plánovaniu [COM(2020) 564 final]

[COM(2020 950 final)]

[COM(2020) 564 final]

38

2021/C 220/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii EÚ na zníženie emisií metánu [COM(2020) 663 final]

[COM(2020) 663 final]

47

2021/C 220/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013 [COM(2020) 824 final – 2020/0360 (COD)]

[COM(2020) 824 final – 2020/0360 (COD)]

51

2021/C 220/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Posunutie colnej únie na ďalšiu úroveň: akčný plán [COM(2020) 581 final]

[COM(2020) 581 final]

56

2021/C 220/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje prostredie centrálneho elektronického priečinka Európskej únie pre colníctvo a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 952/2013 [COM(2020) 673 final – 2020/306(COD)]

[COM(2020) 673 final – 2020/306(COD)]

62

2021/C 220/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Správa o strategickom výhľade za rok 2020 – Strategický výhľad – Vytýčenie smeru k odolnejšej Európe [COM(2020) 493 final]

[COM(2020) 493 final]

67

2021/C 220/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii EÚ v oblasti retailových platieb [COM(2020) 592 final]

[COM(2020) 592 final]

72

2021/C 220/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nový EVP pre výskum a inovácie [COM(2020) 628 final]

[COM(2020) 628 final]

79

2021/C 220/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o predĺžení trvania účinku práv Spoločenstva k odrodám rastlín v prípade druhu špargľa a skupín druhov cibuľky kvetov, drobné ovocie na drevinách a okrasné dreviny [COM(2020) 36 final – 2021/0019(COD)]

[COM(2020) 36 final – 2021/0019(COD)]

86

2021/C 220/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2017/2397, pokiaľ ide o prechodné opatrenia týkajúce sa uznávania preukazov tretích krajín [COM(2021) 71 final – 2021/0039 (COD)]

[COM(2021) 71 final – 2021/0039 (COD)]

87

2021/C 220/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán [COM(2020) 57 final] — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán [COM(2020) 641 final] — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2020 [COM(2020) 660 final]

[COM(2020) 57 final]

[COM(2020) 641 final]

[COM(2020) 660 final]

88

2021/C 220/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade a Európskej centrálnej banke – Riešenie nesplácaných úverov v období po pandémii COVID-19 [COM(2020) 822 final]

[COM(2020) 822 final]

98

2021/C 220/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii [COM(2020) 682 final – 2020/310(COD)]

[COM(2020) 682 final – 2020/310(COD)]

106

2021/C 220/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Odolnosť v oblasti kritických surovín: zmapovanie cesty k väčšej bezpečnosti a udržateľnosti [COM(2020) 474 final]

[COM(2020) 474 final]

118

2021/C 220/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Požiadavky na udržateľnosť batérií v EÚ [COM(2020) 798 final – 2020/353 (COD)]

[COM(2020) 798 final – 2020/353 (COD)]

128

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

559. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 24. 3. 2021 – 25. 3. 2021

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Výzvy spojené s prácou na diaľku: organizácia pracovného času, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom a právo odpojiť sa

(prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ)

(2021/C 220/01)

| Spravodajca: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Carlos Manuel TRINDADE

| Žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ | 26. 10. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 11. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 221/15/20 |

Žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ

26. 10. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

11. 3. 2021

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

221/15/20

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV uznáva, že v kontexte pandémie COVID-19 prispela práca na diaľku vo viacerých členských štátoch k nepretržitému fungovaniu hospodárstva a zachovaniu pracovných miest, čím sa obmedzilo zastavenie aktivít. Mnoho miliónov európskych pracovníkov – podľa odhadov nadácie Eurofound ide o 40 % z celkového počtu – prešlo na prácu z domu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pred pandémiou pripadal na prácu na diaľku v Európe v porovnaní s USA či Japonskom pomerne malý podiel (menej ako polovica). V dôsledku pandémie došlo k urýchleniu prechodu na prácu na diaľku, pretože tá sa stala pri zvládaní zdravotnej krízy nenahraditeľnou. Znamená to, že podniky, pracovníci a spoločnosť čelia obrovským výzvam. Z tejto pandémie nepochybne vyplynie veľa ponaučení, čo umožní lepšie využiť príležitosti a odstrániť riziká spojené s prácou na diaľku. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V tejto súvislosti EHSV oceňuje prezieravosť európskych sociálnych partnerov, pokiaľ ide o dohodu o práci na diaľku z roku 2002. EHSV apeluje na sociálnych partnerov z členských štátov, aby pokračovali v sociálnom dialógu a kolektívnom vyjednávaní, ako aj vo vymedzovaní noriem a procesov prispôsobených jednotlivým členským štátom a situáciám v individuálnych odvetviach. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že akékoľvek riešenia musia zohľadňovať prechod hospodárstva k digitalizácii, udržateľnejšiemu rozvoju a odstraňovaniu existujúcich nerovností. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby monitorovali vykonávanie dohody o práci na diaľku z roku 2002 a dohody o digitalizácii z roku 2020. Na základe skúseností súvisiacich s pandémiou by sa mohli upraviť existujúce právne predpisy na úrovni EÚ a jednotlivých členských štátov a mohlo by sa vypracovať nové nariadenie s cieľom podporiť pozitívne prvky práce na diaľku a chrániť základné práva pracovníkov. EHSV konštatuje, že osobitnú pozornosť treba venovať najmä týmto oblastiam: organizácia pracovného času, riziká pre zdravie a bezpečnosť pri práci, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, právo na odpojenie a účinnosť pracovných práv v práci na diaľku. Tempo technologických zmien vo svete práce a zavádzania nových spôsobov práce sa zrýchľuje, a preto je potrebné zaistiť, že normy a postupy budú zodpovedať novej situácii, ktorá nastane v budúcnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV upozorňuje na to, že členské štáty so zapojením sociálnych partnerov musia zaistiť, že bude existovať vhodný vnútroštátny rámec pre prácu na diaľku stanovujúci pravidlá pre podniky a pracovníkov, ktorí majú záujem o ich prijatie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyzýva členské štáty, aby riadne transponovali a vykonávali smernicu o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zdôrazňuje, že dohody medzi európskymi sociálnymi partnermi z rokov 2002 a 2020 obsahujú kľúčové zásady, ktoré môžu stimulovať pozitívne účinky práce na diaľku a minimalizovať jej negatívne účinky. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zastáva názor, že pokiaľ ide o reguláciu, kľúčovou otázkou je zabezpečiť, aby práca na diaľku bola dobrovoľná a reverzibilná, aby pracovníci pracujúci na diaľku mali rovnaké individuálne a kolektívne práva ako porovnateľní pracovníci v podnikoch, pre ktoré pracujú, a to vrátane organizácie práce takým spôsobom, aby sa zaručila porovnateľná pracovná záťaž, aby pracovné ustanovenia pre prácu na diaľku existovali v písomnej podobe, aby sa v prípade potreby prijali osobitné opatrenia, ktoré by zaistili účinnosť práv pracovníkov pracujúcich na diaľku vrátane podmienok týkajúcich sa zdravia a bezpečnosti pri práci. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV uznáva, že je dôležité, aby všetky otázky týkajúce sa vybavenia, zodpovednosti a nákladov boli objasnené ešte pred začatím práce na diaľku. EHSV sa domnieva, že zamestnávatelia sú v všeobecnosti zodpovední za poskytovanie, inštaláciu a údržbu technického vybavenia potrebného na prácu na diaľku. Zamestnávateľ by mal priamo uhrádzať náklady vyplývajúce z práce na diaľku, a to najmä tie, ktoré súvisia s komunikáciou (spotrebný materiál, mobilné telefóny, internet). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | V rámci práce na diaľku a pri dodržaní európskych a vnútroštátnych právnych predpisov, ako aj kolektívnych zmlúv na vnútroštátnej, regionálnej, odvetvovej alebo podnikovej úrovni, by mali podniky podľa EHSV využívať vhodné mechanizmy, ktoré umožnia merať pracovný čas a nadčas. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV sa nazdáva, že metódy kontroly a zaznamenávania pracovného času by mali byť striktne zamerané na tento účel, mali by byť pracovníkom známe, nemali by narúšať súkromie pracovníka a mali by zohľadňovať platné zásady ochrany údajov. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV zdôrazňuje, že pracovníci pracujúci na diaľku nesmú byť znevýhodnení vo svojom pracovnom živote, najmä pokiaľ ide o rozvoj profesionálnej kariéry, ďalšie vzdelávanie, prístup k podnikovým interným informáciám, členstvo v odborových zväzoch a zastúpenie odborovými zväzmi, osobitné zamestnanecké práva (zdravotná starostlivosť v práci, poistenie atď.) a prístup k iným špecifickým právam, ktoré v podniku existujú. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV sa domnieva, že na základe štúdií o vplyve práce na diaľku by Európska komisia, MOP a OECD mali iniciovať spoločný postup s cieľom vypracovať dohovor MOP o práci na diaľku. EHSV je tiež presvedčený, že dôstojné podmienky práce na diaľku by mali byť súčasťou programu dôstojnej práce MOP a príslušných národných programov. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Koncepčné aspekty a kontext práce na diaľku

| 2.1. | Toto stanovisko ponúka odpovede na otázky, ktoré predložilo portugalské predsedníctvo Rady EÚ a ktoré sa týkajú práce na diaľku z hľadiska organizácie pracovného času, rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a perspektívy podporiť európsky sociálny model. Medzi tieto otázky patrí rodové hľadisko, ktorému sa však bude venovať pozornosť v osobitnom stanovisku (SOC/662), pričom obe tieto stanoviská sa navzájom dopĺňajú. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV oceňuje príručku MOP a nadácie Eurofound týkajúcu sa metodík a koncepcií práce na diaľku, ktoré umožňujú porovnávať údaje na európskej a medzinárodnej úrovni (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V súlade s touto príručkou používa EHSV pojem „práca na diaľku“ pre situácie, keď pracovníci pracujú na diaľku, mimo priestorov podniku a využívajú IKT. Priestor, v ktorom sa práca vykonáva, a využívanie IKT sú teda dva kľúčové aspekty práce na diaľku. EHSV uznáva, že existujú rozličné formy vykonávania práce na diaľku v závislosti od existujúcich vnútroštátnych právnych predpisov a praktík. Toto stanovisko sa zameriava na prácu na diaľku v prípade zamestnancov s príjmami zo závislej činnosti, pričom sa nezohľadňuje problematika samostatne zárobkovo činných pracovníkov, ktorá bude predmetom osobitného stanoviska v budúcnosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Práca na diaľku je predmetom politík zameraných na jej reguláciu. Hoci na európskej a medzinárodnej úrovni neexistujú žiadne špecifické smernice či normy zamerané na prácu na diaľku, EÚ má k dispozícii uplatniteľné nástroje, najmä smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/88/ES (2) o organizácii pracovného času, smernicu Európskeho parlamentu a Rady 89/391/EHS (3) o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1152 (4) o transparentných a predvídateľných pracovných podmienkach a smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 (5) o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom. EHSV vyzýva členské štáty, aby prikročili k účinnej transpozícii týchto smerníc. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tejto problematike venujú pozornosť aj sociálni partneri. V roku 2002 podpísali sociálni partneri rámcovú dohodu o práci na diaľku (samostatná dohoda), ktorá však bola v Európe implementovaná nejednotne. Zdôrazňujú sa pritom aspekty, ako je dobrovoľná povaha práce na diaľku; rovnaké zaobchádzanie s porovnateľnými pracovníkmi v podniku, vrátane osobitných odkazov na pracovnú záťaž, prístup k odbornej príprave a kolektívne práva; reverzibilita; nezmenené pracovné postavenie z dôvodu prechodu na spôsob výkonu práce na diaľku; rešpektovanie súkromia pracovníka pracujúceho na diaľku; ochrana údajov a dodržiavanie noriem bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. S cieľom overiť správne uplatňovanie noriem v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia majú zamestnávateľ, zástupcovia odborov/pracovníkov a iné príslušné orgány prístup na miesto výkonu práce v rozsahu, ktorý umožňujú právne predpisy a vnútroštátne kolektívne dohody. Ak pracovník na diaľku pracuje doma, takýto prístup podlieha predchádzajúcemu oznámeniu a jeho súhlasu. Pracovník na diaľku má právo požiadať o kontrolné návštevy. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V júni 2020 uzavreli európski sociálni partneri samostatnú rámcovú dohodu o digitalizácii. Táto dohoda sa týka najmä štyroch konkrétnych oblastí: digitálne zručnosti a istota zamestnania; modality pripojenia a odpojenia; umelá inteligencia a udržiavanie ľudskej kontroly; digitálne kontrolné systémy a rešpektovanie ľudskej dôstojnosti. EHSV považuje za potrebné uskutočniť čo najskôr posúdenie výsledkov vykonávania ustanovení tejto dohody. EHSV vyzýva Komisiu, členské štáty a sociálnych partnerov, aby sa zasadzovali za rýchlu a riadnu implementáciu tejto dohody. Mohla by sa prípadne začať európska legislatívna iniciatíva v súlade s ustanoveniami ZFEÚ (články 151 a nasledujúce) a/alebo na úrovni členských štátov s cieľom chrániť a uplatňovať právo pracovníkov na odpojenie. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dôležitá práca sa doteraz vykonala a naďalej bude vykonávať aj na úrovni európskych sociálnych partnerov v početných sektoroch. Neúplný zoznam dohôd týkajúcich sa práce na diaľku, ktoré dokazujú toto úsilie v rámci sociálneho dialógu je uvedený v prílohe. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Na úrovni členských štátov existujú pracovnoprávne predpisy, ktoré regulujú aspekty relevantné pre prácu na diaľku, ako je dĺžka a organizácia pracovného času, závislá práca, zdravie a bezpečnosť pri práci, a ktoré obsahujú osobitné ustanovenia vrátane požiadavky na pracovnú zmluvu v písomnej podobe. Rámcová dohoda o práci na diaľku mala vplyv na obsah dohodnutých noriem. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Práca na diaľku doteraz bola a aj naďalej bude predmetom kolektívneho vyjednávania a dohôd uzavretých na národnej (v niektorých prípadoch tripartitnej), odvetvovej alebo podnikovej úrovni, pričom ich obsah ovplyvnila aj európska dohoda z roku 2002. Vyjednávania sa často uskutočňujú na úrovni podniku, takže dohodnutý obsah nie je veľmi známy (6). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Východoeurópske členské štáty sú v tomto ohľade výnimkou. EHSV vyzýva sociálnych partnerov v týchto členských štátoch, aby rokovali o dohodách o práci na diaľku alebo tieto dohody aktualizovali. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ako vyplynulo z Európskeho prieskumu pracovných podmienok z roku 2015, podiel všetkých pracovníkov bol vysoký v severských krajinách, ako je Dánsko (37 %), Švédsko (33 %) a Holandsko (30 %), priemerný v krajinách ako Luxembursko (26 %), Francúzsko (25 %), Estónsko (24 %), Belgicko (24 %) a Fínsko (24 %) a nízky v polovici krajín EÚ, v ktorých sa pohyboval buď okolo 12 – 13 % (Nemecko, Španielsko, Bulharsko, Litva, Rumunsko) alebo v rozpätí 7 – 11 % (Taliansko, Česká republika, Poľsko, Slovensko, Portugalsko, Maďarsko). Treba poznamenať, že vo všeobecnosti patrí polovica všetkých pracovníkov pracujúcich na diaľku do kategórie „príležitostná práca na diaľku“, zatiaľ čo menej ako 1⁄4 patrí do kategórie „pravidelná práca na diaľku“ (home based telework) (7). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Z nedávneho výskumu vyplynuli okrem iného tieto závery (8): |
| --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | V roku 2019 pracovalo zvyčajne z domu len 5,4 % zamestnancov v EÚ-27, pričom tento podiel sa za posledné desaťročie takmer nezmenil. V rokoch 2009 – 2019 sa však podiel tých, ktorí niekedy pracovali z domu, zvýšil z 5,2 % (2009) na 9 % (2019). V štúdiách MOP sa uvádza, že podiel práce na diaľku (vrátane „mobilnej“) predstavuje 8 % pracovnej sily EÚ ako celku v porovnaní s 20 % v USA a 16 % v Japonsku (9). |
| --- | --- |

2.12.1.

| 2.12.2. | Vykonávanie práce na diaľku sa medzi jednotlivými odvetviami a povolaniami výrazne líši, pričom tento podiel je obzvlášť vysoký v informačných a technologických odvetviach a v odvetviach náročných na znalosti, ako aj medzi vysokokvalifikovanými odborníkmi. Priemyselná štruktúra v členských štátoch, rozdelenie zamestnanosti podľa veľkosti podniku, miera samostatnej zárobkovej činnosti a digitálne zručnosti pracovníkov sú niektoré z faktorov, ktoré vysvetľujú rozdiely a odlišnosti v podiele práce na diaľku v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

2.12.2.

| 2.12.3. | Rozdiely v prístupe k práci na diaľku a v otázke ochrany pracovníkov môžu zvýšiť nerovnosti medzi pracovníkmi – a to aj pokiaľ ide o rodovú otázku, ktorou sa zaoberá spis SOC/662 –, a tento problém treba riešiť. |
| --- | --- |

2.12.3.

| 2.12.4. | Rozvoj digitálnych zručností pracovníkov je kľúčom k riešeniu výziev súvisiacich s technologickými zmenami a novými formami práce (v roku 2019 ponúkalo menej ako 25 % podnikov v EÚ školenia v oblasti digitálnych zručností, počnúc 6 % v Rumunsku po 37 % vo Fínsku). |
| --- | --- |

2.12.4.

| 2.13. | S príchodom pandémie COVID-19 prešlo v Európe na prácu z domu mnoho miliónov pracovníkov, pričom Eurofound odhaduje, že v dôsledku pandémie začalo približne 40 % pracovníkov pracovať na diaľku na plný úväzok. Vo väčšine prípadov je to povinné na základe rozhodnutí prijatých verejnými orgánmi v snahe o získanie kontroly nad zdravotnou situáciou. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EHSV opätovne potvrdzuje svoje postoje (10) vyjadrené vo viacerých stanoviskách k otázkam týkajúcim sa budúcnosti práce, digitalizácie, organizácie pracovného času a rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Príležitosti a riziká práce na diaľku

| 3.1. | Pre podniky môže práca na diaľku viesť k zvýšeniu produktivity, ale môže tiež komplikovať organizačnú kultúru a organizáciu práce. Z podnikateľského hľadiska má využívanie práce na diaľku okrem iných tieto ciele (11):






  i. | organizácia práce na základe výsledkov s väčšou samostatnosťou pracovníkov a zodpovednosťou za výsledky, |
| --- | --- | --- |

3.1.

i.

organizácia práce na základe výsledkov s väčšou samostatnosťou pracovníkov a zodpovednosťou za výsledky,

| ii. | práca s vyššou produktivitou a efektívnosťou (s menším počtom prerušení), |
| --- | --- |

ii.

práca s vyššou produktivitou a efektívnosťou (s menším počtom prerušení),

| iii. | úspory z hľadiska zariadenia/kancelárií a súvisiacich nákladov, |
| --- | --- |

iii.

úspory z hľadiska zariadenia/kancelárií a súvisiacich nákladov,

| iv. | uľahčenie prístupu k práci pre určité kategórie pracovníkov (s opatrovateľskými povinnosťami alebo so zdravotným postihnutím). |
| --- | --- |

iv.

uľahčenie prístupu k práci pre určité kategórie pracovníkov (s opatrovateľskými povinnosťami alebo so zdravotným postihnutím).

| 3.2. | Práca na diaľku môže pracovníkom uľahčiť zosúladenie pracovného a súkromného života a znížiť náklady spojené s dochádzaním do práce. Práca na diaľku môže vo všeobecnosti umožniť väčšiu samostatnosť, väčšiu koncentráciu a produktivitu (12). Samostatnosť však nie vždy odstraňuje negatívne účinky na zdravie a pohodu a môže dokonca zvýšiť intenzitu práce v kombinácii s nadmerným pracovným zaťažením a organizačnými kultúrami, ktorým dominuje konkurencia s cieľom dosiahnuť vysoké pracovné výkony, čo vedie k nadmernému (a nezaplatenému) pracovnému zaťaženiu a nedostatočnému času na odpočinok (13). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV zdôrazňuje, že práca na diaľku je pozitívnym prvkom prvok z hľadiska udržateľného rozvoja a dekarbonizácie hospodárstva a uľahčenia mestskej mobility. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV konštatuje, že vďaka práci na diaľku sa značne znížili negatívne dôsledky pandémie COVID-19. Výrazný nárast práce na diaľku umožnil mnohým hospodárskym sektorom prežiť. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV konštatuje, že sa stierajú hranice medzi pracovným a mimopracovným časom, čoho dôsledkom môže byť dlhší skutočne odpracovaný čas a vyššia intenzita práce, problém profesionálne sa odpojiť, práca na úkor času stráveného s rodinou. Meranie a monitorovanie pracovného času predstavuje pre inšpektoráty práce členských štátov vážny problém, ktorý treba náležite riešiť. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Výskum poukazuje na riziká pre pracovníkov. Nejde len o riziká súvisiace s rozličnými druhmi izolácie, ako je stres, depresia a úzkosť, ale tiež o muskuloskeletálne riziká, bolesti hlavy, únava, problémy so spánkom a nové digitálne javy, ako je „virtuálna prítomnosť“. Vplyv prítomnosti na pracovný život je rôzny. Podľa zistení Eurofound majú niektorí pracovníci negatívne skúsenosti, zatiaľ čo iní sú spokojní, že môžu pracovať z domu namiesto toho, aby sa museli dostaviť do priestorov svojho zamestnávateľa, ak sa necítia dobre. To by však nemalo zasahovať do práva na pracovné voľno zo zdravotných dôvodov. Práca na diaľku takisto spôsobuje veľké ťažkosti, ako je organizovanie činností odborov a zapájanie sa do, neviditeľnosť, narúšanie súkromia a rozptyl pracovníkov pracujúcich na diaľku. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV konštatuje, že existujú ďalšie riziká súvisiace s prácou na diaľku, a to riziká spojené s kybernetickou bezpečnosťou, ktoré by sa mali primerane riešiť s cieľom chrániť podniky a súkromie pracovníkov na diaľku. Ďalším rizikom, ktoré súvisí s prácou na diaľku, môže byť negatívny vplyv na existujúce organizačné kultúry výrobných jednotiek na produkciu tovarov a služieb alebo združení a/alebo dobrovoľníckych organizácií. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Práca na diaľku predpokladá zručnosti v oblasti IKT a prístup k vybaveniu a službám, ako aj bytové a iné podmienky prispôsobené na výkon práce, s čím je spojená otázka ekonomických a sociálnych nerovností. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV uznáva, že určitým diskriminovaným skupinám, najmä osobám so zdravotným postihnutím, tehotným ženám, či osamelým rodičom, ktorí často čelia štrukturálnym prekážkam v prístupe k zamestnaniu, môže práca na diaľku uľahčiť začlenenie do trhu práce. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV zastáva názor, že pokiaľ ide o reguláciu, kľúčovou otázkou je zabezpečiť, aby práca na diaľku bola dobrovoľná a reverzibilná – s výnimkou mimoriadnej situácie, akou je pandémia, keď ju verejné orgány môžu nariadiť –, aby pracovníci pracujúci na diaľku mali rovnaké individuálne a kolektívne práva ako porovnateľní pracovníci v podnikoch, pre ktoré pracujú, aby pracovné ustanovenia pre prácu na diaľku existovali v písomnej podobe, aby boli v prípade potreby zavedené osobitné opatrenia, ktoré majú zaručiť účinnosť práv pracovníkov pracujúcich na diaľku a rovnaké zaobchádzanie ako v prípade ostatných pracovníkov. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV sa domnieva, že regulácia práce na diaľku by mohla zabezpečiť dôstojné pracovné podmienky a prispieť k zníženiu nerovností a chudoby zamestnaných osôb (14). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV sa domnieva, že zamestnávatelia sú zodpovední za odbornú prípravu, poskytovanie, inštaláciu a údržbu technického vybavenia potrebného na prácu na diaľku. Zamestnávateľ by mal priamo uhrádzať náhradu za náklady vyplývajúce z práce na diaľku, a to najmä tie, ktoré súvisia s komunikáciou (spotrebný materiál, mobilné telefóny, internet). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Musia sa zaručiť všetky potrebné opatrenia na ochranu údajov týkajúcich sa práce na diaľku, najmä osobných údajov pracovníkov na diaľku. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV konštatuje, že vo všetkých podnikoch došlo k veľkému nárastu systémov dohľadu, kontroly a monitorovania činnosti pracovníkov na diaľku. EHSV odporúča, aby sa pri používaní týchto monitorovacích nástrojov zohľadňovali zásady ochrany údajov a prípadne tiež, aby sa používanie týchto nástrojov začlenilo do budúcich právnych predpisov a/alebo kolektívneho vyjednávania medzi sociálnymi partnermi členských štátov na vnútroštátnej, regionálnej, odvetvovej a podnikovej úrovni. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Výzvy spojené s prácou na diaľku

4.1.   Organizácia pracovného času

| 4.1.1. | EHSV konštatuje, že v rámci výskumu týkajúceho sa dôsledkov práce na diaľku na pracovný čas sa dospelo k jednoznačnému záveru, že najväčšou nevýhodou tejto formy práce je dlhý pracovný čas (15). Pracovník si môže rozvrhnúť svoj pracovný deň a vyhnúť sa dochádzaniu, odvrátenou stránkou je však predĺženie pracovného času o noc a víkend. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EHSV víta nedávnu zhodu európskych sociálnych partnerov na tom, že pravidelná výmena názorov medzi manažérmi a pracovníkmi a/alebo ich zástupcami o pracovnej záťaži a pracovných postupoch (16) patrí medzi opatrenia, ktoré sa majú považovať za súčasť procesu spoločného partnerstva ako základu dohody. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Zo štúdie Eurofound (17) vyplývajú tieto skutočnosti: |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.3.1. | V prípade „pravidelnej“ práce na diaľku pracuje asi 30 % pracovníkov denne alebo niekoľkokrát za týždeň vo svojom voľnom čase, približne 50 % pracovníkov musí prerušiť svoju prácu, aby splnili nepredvídané úlohy, a približne 20 % pracuje viac ako 48 hodín týždenne (približne 30 %, ak sú „mobilní“ a 10 %, ak sú „príležitostní“ pracovníci na diaľku). |
| --- | --- |

4.1.3.1.

| 4.1.3.2. | Približne 40 % pracovníkov vykonávajúcich „pravidelnú“ prácu na diaľku odpočíva menej ako 11 hodín (približne 25 % „príležitostných“ a asi 60 % „mobilných“ pracovníkov na diaľku). |
| --- | --- |

4.1.3.2.

| 4.1.4. | Z prieskumov nadácie Eurofound vyplýva, že spoločným problémom v európskych krajinách je intenzita práce (napríklad 37 % pracovníkov uvádza, že musia dodržiavať príliš krátke termíny), pričom je to rozšírenejšie medzi pracovníkmi na diaľku, a to najmä v prípade „mobilných“ pracovníkov (18). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Mali by sa posúdiť vplyvy intenzívneho používania IKT, ako je práca pri počítačových obrazovkách alebo so smartfónmi, na zdravie a pohodu. Negatívne účinky, ktoré môže práca na diaľku ešte zintenzívniť, zahŕňajú psychologický tlak (stres), tlak na oči, úzkosť, bolesť hlavy, únava, poruchy spánku a muskuloskeletálne problémy (19). |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Hoci existujú európske právne predpisy uplatniteľné na prácu na diaľku, je potrebné posúdiť, či smernica o pracovnom čase, rovnako ako aj iné smernice uvedené v bode 2.4, alebo dohoda o práci na diaľku (2002) a dohoda o digitalizácii (2020) sú postačujúce na ochranu týchto pracovníkov (20). EHSV v tejto súvislosti poukazuje na význam európskej judikatúry, podľa ktorej „[...] musia členské štáty uložiť zamestnávateľom povinnosť zaviesť objektívny, hodnoverný a dostupný systém, ktorý umožní merať dĺžku denného pracovného času odpracovaného každým pracovníkom (21). EHSV konštatuje, že členským štátom prislúcha určiť konkrétne opatrenia na zavedenie takéhoto systému a zároveň zohľadniť okrem iného rozdiely medzi odvetviami a činnosťami (22). |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | V tomto kontexte EHSV navrhuje, aby v rámci práce na diaľku a pri dodržaní európskych a vnútroštátnych právnych predpisov, ako aj kolektívnych zmlúv na regionálnej, odvetvovej alebo podnikovej úrovni, podniky využívali vhodné mechanizmy, ktoré umožnia merať pracovný čas a nadčas. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Podľa EHSV sa rovnaké zaobchádzanie s porovnateľnými pracovníkmi v tom istom podniku týka podmienok v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci, organizácie práce takým spôsobom, aby pracovná záťaž bola porovnateľná, a práva odborových organizácií/zástupcov pracovníkov na prístup na miesto výkonu práce na diaľku v rozsahu, ktorý umožňujú právne predpisy a vnútroštátne kolektívne dohody. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | Pracovníci pracujúci na diaľku nesmú byť znevýhodnení vo svojom pracovnom živote, najmä pokiaľ ide o rozvoj profesionálnej kariéry, ďalšie vzdelávanie, prístup k podnikovým interným informáciám, členstvo v odborových zväzoch a zastúpenie odborovými zväzmi, osobitné zamestnanecké práva (zdravotná starostlivosť v práci, poistenie atď.) a prístup k iným špecifickým právam, ktoré v podniku existujú. |
| --- | --- |

4.1.9.

4.2.   Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom

| 4.2.1. | Jednou z hnacích síl rozšírenia práce na diaľku je skutočnosť, že táto forma práce zrejme umožňuje lepšiu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a vyššiu produktivitu, väčšiu lojalitu a menšiu fluktuáciu. Keďže je však ťažké na základe súčasného stavu výskumu dospieť ku konečným záverom o vplyve práce na diaľku na svet práce na túto tému, realita by mohla byť oveľa zložitejšia a nejednoznačnejšia než tento potenciálny a možno aj protirečivý scenár, z ktorého by pracovníci a zamestnávatelia profitovali v rovnakej miere (23). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV konštatuje, že dochádza k rozporu medzi zvyšujúcou sa flexibilitou pracovného času a cieľom dôstojnej práce, ktorý presadzuje MOP. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Pokiaľ ide o zosúladenie pracovného a súkromného života, EHSV pripomína, že negatívne účinky sa v prípade pracovníkov na diaľku ešte zosilňujú pričom sa líšia aj v závislosti od individuálnych charakteristík pracovníka, pracovnej kultúry a organizácie práce (24). EHSV sa nazdáva, že účinná transpozícia príslušnej určite prispeje k zlepšeniu podmienok pracovníkov pracujúcich na diaľku (25). EHSV vyzýva členské štáty, aby túto smernicu riadne transponovali a vykonávali. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EHSV konštatuje, že vplyv, ktorý má práca na diaľku, na rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom je mimoriadne nejednoznačný, ak nie protichodný, a vyžaduje si ďalšie preskúmanie rovnováhy medzi platenou prácou a súkromným životom (26). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EHSV upozorňuje na potrebu primeranej odbornej prípravy pracovníkov a riadiacich pracovníkov v oblasti osvedčených postupov pre riadenie práce na diaľku a dodržiavanie právnych a zmluvných predpisov, najmä pokiaľ ide o podporu rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | EHSV vyzýva členské štáty, aby primerane investovali do vytvárania a/alebo rozvoja kvalitných služieb sociálnej starostlivosti pre starších ľudí a deti, a to pri zaistení všeobecného prístupu, čo pomôže zabezpečiť rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom. |
| --- | --- |

4.2.6.

4.3.   Právo na odpojenie sa

| 4.3.1. | EHSV si uvedomuje, že kultúra tzv. always on, t. j. permanentného pripojenia a nedostatočný odpočinok pracovníkov na diaľku vytvára významné fyzické a psychosociálne riziká (27). Skutočnosť, že je pracovník pripojený, sťažuje rešpektovanie hraníc medzi platenou prácou a súkromným životom. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | S cieľom obmedziť tieto negatívne účinky zaviedli členské štáty – hoci sa ich prístupy rôznia – politiky a/alebo sociálni partneri a podniky prijali opatrenia týkajúce sa práva na odpojenie a zamerané na ochranu pracovníkov v ich voľnom čase. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Permanentné pripojenie má negatívne dôsledky. Ženy sú viac znevýhodnené, pretože sú zodpovedné za neplatenú prácu v domácnosti a starostlivosť o deti, staršie alebo choré osoby (28). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Právne predpisy pokrývajú väčšinu tém súvisiacich s prácou na diaľku, takže ich účinné vykonávanie je naďalej veľmi dôležité. V júni 2020 bola na európskej úrovni podpísaná rámcová dohoda o digitalizácii, ktorá okrem iného zahŕňa najmä ustanovenia týkajúce sa práva na odpojenie, dodržiavanie ustanovení o pracovnom čase v právnych predpisoch a kolektívnych zmluvách a iných zmluvných ustanoveniach, a uistenia, že pracovník nie je povinný byť dostupný zamestnávateľovi mimo pracovného času. EHSV konštatuje, že táto dohoda je v procese implementácie zo strany sociálnych partnerov v členských štátoch. Je však možná legislatívna iniciatíva v súlade s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie (články 151 a nasledujúce) s cieľom chrániť a uplatňovať právo pracovníkov na odpojenie a zabrániť zhoršeniu ich pracovných podmienok. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Postoje členských štátov k zavedeniu práva na odpojenie sa líšia (29). Štyri krajiny (Belgicko, Španielsko, Francúzsko a Taliansko) prijali osobitné právne predpisy. V dvoch krajinách sa buď diskutovalo o návrhu právneho predpisu (Portugalsko) alebo sa uskutočnil proces konzultácií (Holandsko), ale neprijali sa žiadne osobitné právne predpisy. V ostatných členských štátoch sa pozície líšia: v niektorých prípadoch sa odborové zväzy zasadzujú za osobitné právne predpisy, pretože existujúce právne predpisy sa nepovažujú za dostatočné; v iných prípadoch sa za najlepšiu formu regulácie považuje kolektívne vyjednávanie; v ďalších prípadoch vládne presvedčenie, že právna úprava týkajúca sa pracovného času je postačujúca. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Vzhľadom na túto situáciu EHSV víta uznesenie Európskeho parlamentu z 21. januára 2021, ktoré zohľadnila Európska komisia v akčnom pláne Európskeho piliera sociálnych práv zo 4. marca v kapitole týkajúcej sa práce na diaľku a práva na odpojenie (30). V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že právo na odpojenie by sa malo náležite riešiť v akčnom pláne Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | EHSV zdôrazňuje, že v súvislosti s právom na odpojenie nie je existencia nadčasov sama osebe problémom, ak sa dodržia stanovené pravidlá, najmä ich strop, a ak je všetka vykonaná práca zaplatená v súlade s právnym rámcom každého štátu. |
| --- | --- |

4.3.7.

5.   Opatrenia Európskej komisie, členských štátov a sociálnych partnerov

| 5.1. | EHSV sa nazdáva, že sú potrebné obšírnejšie a lepšie štatistické údaje a rozsiahlejší výskum v súvislosti s prácou na diaľku, aby sa mohli identifikovať najlepšie postupy a analyzovať ich vplyvy na život pracovníkov, podniky a spoločnosť. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zlepšila výskum v oblasti práce na diaľku a jeho dôsledkov, aby podporovala výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o organizáciu pracovného času, rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a právo na odpojenie, a napokon, aby podporila požadovanú transformáciu v oblasti zručností a ich rozvoj pri súčasnom rešpektovaní sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania medzi sociálnymi partnermi na rôznych úrovniach. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV zdôrazňuje, že dohody z rokov 2002 a 2020 obsahujú kľúčové zásady, ktoré môžu stimulovať pozitívne účinky práce na diaľku a minimalizovať jej negatívne účinky. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby monitorovali vykonávanie dohôd z rokov 2002 a 2020, ak je to potrebné upravili existujúce právne predpisy na základe skúseností súvisiacich s pandémiou a vypracovali nové nariadenie s cieľom podporiť pozitívne prvky práce na diaľku a chrániť základné práva pracovníkov. Tempo technologických zmien vo svete práce a zavádzania nových spôsobov práce sa zrýchľuje, a preto bude možno potrebné zaistiť, že normy a postupy budú zodpovedať novej situácii, ktorá nastane v budúcnosti. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV upozorňuje na to, že je nutné, aby členské štáty so zapojením sociálnych partnerov zaručili vhodný vnútroštátny rámec pre prácu na diaľku stanovujúci pravidlá pre podniky a pracovníkov, ktorí majú záujem o ich prijatie, pričom treba zohľadniť uvedené dohody. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Osobitnú pozornosť treba venovať najmä týmto oblastiam: organizácia pracovného času, riziká pre zdravie a bezpečnosť pri práci, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, právo na odpojenie a účinnosť pracovných práv v práci na diaľku. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV je presvedčený, že problémy týkajúce sa práce na diaľku by sa mali riešiť v rámci usmernení Európskeho piliera sociálnych práv a cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV sa domnieva, že účasť a zapojenie sociálnych partnerov na všetkých úrovniach (miestnej, odvetvovej, národnej a európskej) najmä prostredníctvom kolektívneho vyjednávania je kľúčom k nájdeniu vyvážených, dôstojných a spravodlivých riešení. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EHSV sa domnieva, že na základe štúdií o vplyve práce na diaľku by Európska komisia, MOP a OECD mali iniciovať spoločný postup s cieľom vypracovať dohovor MOP o práci na diaľku. EHSV je tiež presvedčený, že dôstojné podmienky práce na diaľku by mali byť súčasťou programu dôstojnej práce MOP a príslušných národných programov. |
| --- | --- |

5.8.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Alex Soojung-Kim Pang (2017), Rest – Why you get more done when you work less (Penguin Life, 2018).

1

Rest – Why you get more done when you work less

(2)  Ú. v. EÚ L 299, 18.11.2003, s. 9.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 183, 29.6.1989, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 105.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 188, 12.7.2019, s. 79.

5

(6)  Eurofound a MOP, Working anytime, anywhere: The effects on the world of work, 2017, s. 51 – 54.

6

Working anytime, anywhere: The effects on the world of work

(7)  Európska komisia (2020), Telework in the EU before and after the COVID-19: were we were, where we head to, Science for Policy Briefs, 2020.

7

Telework in the EU before and after the COVID-19: were we were, where we head to, Science for Policy Briefs

(8)  Tamže.

8

Tamže

(9)  MOP (2019), Telework in the 21st century, s. 294.

9

Telework in the 21st century

(10)  Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 44 , Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 45, Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 8, Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 15, Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 37, Ú. v. EÚ C 232, 14.7.2020, s. 18.

10

(11)  Eurofound a MOP (2017), s. 51.

11

(12)  Eurofound, Telework and ICT-based mobile work: flexible working in the digital age, 2020, s. 53 (ďalej len „Eurofound 2020“).

12

Telework and ICT-based mobile work: flexible working in the digital age

(13)  Eurofound a MOP (2017), s. 40.

13

(14)  Pozri uznesenie, ktoré nedávno prijal Európsky parlament.

14

(15)  Telework in 21st century, MOP, 2019, s. 298.

15

Telework in 21st century, MOP, 2019, s. 298

(16)  Rámcová dohoda európskych sociálnych partnerov o digitalizácii, jún 2020, s. 10.

16

(17)  Further exploring the working conditions of ICT-based mobile workers and home-based teleworkers (Ďalšie skúmanie pracovných podmienok mobilných pracovníkov využívajúcich IKT a pracovníkov na diaľku z domu), pracovný dokument, 2020, s. 23 – 33.

17

Further exploring the working conditions of ICT-based mobile workers and home-based teleworkers

(18)  Eurofound (2016), 6th European Working Conditions Survey, Overview report, s. 47 – 51. Pozri aj predchádzajúcu poznámku pod čiarou.

18

6th European Working Conditions Survey, Overview report

(19)  Dôsledky práce na diaľku na zdravie a pohodu, pozri: Eurofound 2020, s. 27 – 35.

19

(20)  Eurofound 2020, s. 54.

20

(21)  Rozsudok Súdneho dvora Európskej únie, vec C-55/18, ECLI: EU:C:2019:402: 402, bod 60. Pozri ďalšie judikatúry týkajúce sa práce na diaľku: C-518/15; C-344/19; C-580/19; C-214/20; C-84/94.

21

(22)  Tamže: vec C-55/18, ECLI: EU 2019: bod 63.

22

(23)  Telework in 21st century, MOP, 2019, s. 302.

23

Telework in 21st century, MOP

(24)  Hlavný zdroj: Eurofound 2020, s. 13 – 26.

24

(25)  Eurofound 2020, s. 54.

25

(26)  Eurofound a MOP 2017, s. 33 a 40.

26

(27)  Eurofound a MOP (2017), s. 37.

27

(28)  Pozri stanovisko EHSV SOC/662 (pozri stranu 13 tohto úradného vestníka).

28

(29)  Hlavný zdroj: Eurofound 2020, s. 13 – 26.

29

(30)  Pozri uznesenie, ktoré nedávno prijal Európsky parlament.

30

---

PRÍLOHA I

EUROPEAN SECTORAL SOCIAL DIALOGUE JOINT TEXTS ON TELEWORK AND DIGITALISATION (1)

Telework

Eurocommerce and UNI, Europa, European agreement on guidelines on Telework and ICT-mobile work in commerce, 25 May 2018 (commerce)

EACB, EBF-FBE, ESBG and UNI Global Union, Declaration on Telework in the European Banking Sector, 17. November 2017 (banking)

ETNO and UNI Europa, Joint Declaration on ICT-based mobile work, 2 February 2017 (telecommunications)

ETNO and UNI Europa, Joint declaration on telework, 9 June 2016 (telecommunications)

ACME, BIPAR, CEA and UNI-Europa, Joint declaration on telework by the European social partners in the insurance sector, 10 February 2015 (insurance)

CEMR-CCRE and EPSU, CEMR-EP/EPSU joint statement on telework, 13 January 2004 (local and regional government)

Eurelectric and EPSU, EMCEF, Joint declaration on telework, 13. November 2002 (electricity)

Eurocommerce and UNI Europa, European Agreement on Guidelines on Telework in Commerce, 26. April 2001 (Commerce)

ETNO and UNI Europa, Guidelines for Telework in Europe, 7 February 2001 (telecommunications)

Joint Committee, Opinion on telework, 23. November 1998 (telecommunications)

Digitalisation

ETNO and UNI-Europa, Joint Declaration on Artificial Intelligence, 30. November 2020 (telecommunications)

CEEMET and IndustriAll, Joint opinion on the impact of digitalisation on the world of work in the met industries, 9. November 2020 (metal industry)

EFIC and EFBWW, European Social Partners joint statement on Digital Transformation in workplaces of the European Furniture Industry, 6 July 2020 (Furniture)

Federation of European Social Employers and EPSU, Joint Position Paper on Digitalisation in the Social Services Sector – Assessment of Opportunities and Challenges, 6 June 2020 (social services)

Eurelectric and EPSU, IndustriAll, Digitalisation at the heart of social partners' commitment to keep the lights on, 9. April 2020 (electricity)

Eurelectric and EPSU, IndustriAll, A Social Partners' Framework of Actions – Challenges and opportunities of the digitalisation for the workforce in the European Electricity Sector, 9. April 2020 (electricity)

PostEurop and UNI Europa, Joint Declaration on Training in the Digital Era, 6. December 2019 (postal services)

ECEG and IndustriAll, Joint recommendations on digital transformations in the workplace for the European chemicals, pharmaceuticals, rubber and plastics sectors, 8. November 2019 (chemical industry)

EFCI/FENI and UNI Europa, Joint Statement on the Impact of Digitalization on Employment in the Cleaning and Facility Services Industry, 29 October 2019 (industrial cleaning)

INTERGRAF and UNI-Europa, Print is vital for the future of reading – INTERGRAF and UNI Europa Graphical & Packaging joint statement, 21 October 2021 (graphical industry)

FEPORT, ESPO and ETF, Joint statement „Market based and technological developments in the shipping sector and technological innovation represent major challenges for the port sector“, 24 June 2019 (ports)

AMICE, BIPAR, Insurance Europe and UNI Europa, Follow-up statement on the social effects of digitalization, 15 February 2019 (insurance)

IRU and ETF, Joint statement from Social partners for better regulation and digital enforcement, 7. December 2018 (road transport)

EBF-FBE and UNI Europa, Joint Declaration on the Impact of Digitalisation on Employment, 30. November 2018 (banking)

CEPI and IndustriAll, A social partner resolution addressing the ongoing digitalisation in the European pulp and paper sector and its potential impact on industry and employment, 6 July 2018 (paper industry)

CEEMET and IndustriAll, The impact of digitalisation on the world of work in the metal, engineering and technology-based industries, 8. December 2016 (metal industry)

AMICE, BIPAR, Insurance Europe and UNI Europa, Joint declaration on the social effects of digitalisation by the European social partners in the insurance sector, 12 October 2016 (Insurance)

EPSU and CEMR, Joint Declaration on the opportunities and challenges of digitalisation in local and regional administration, 11. December 2015 (local and regional administration)

---

(1)  Based on the European Commission EU social dialogue texts database, the European Trade Union Institute (ETUI) EU Social Dialogue texts database (not yet publicly available) and own research.

---

PRÍLOHA II

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy získali aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov, no v priebehu diskusie boli zamietnuté (článok 43 ods. 2 rokovacieho poriadku):

Bod 1.14 (spojený s bodom 5.8)

Zmeniť:

| | 1.14. | „EHSV sa domnieva, že na základe štúdií o vplyve práce na diaľku je dôležité, aby sa dobré podmienky práce na diaľku stali vo všeobecnosti súčasťou programu týkajúceho sa dôstojnej práce a najmä súčasťou programov krajín pre dôstojnú prácu.
  by Európska komisia, MOP a OECD by mali iniciovať spoločný postup s cieľom preskúmať, či je potrebný
  vypracovať dohovor MOP o práci na diaľku.“ |
| --- | --- | --- |

1.14.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 109 |
| --- | --- |
| Proti: | 130 |
| Zdržalo sa: | 14 |

Za:

109

Proti:

130

Zdržalo sa:

14

Bod 4.1.1

Zmeniť:

| | 4.1.1.
  „ | EHSV konštatuje, že na základe súčasného stavu výskumu je ťažké dospieť ku konečným záverom, pokiaľ ide o vplyv práce na diaľku na svet práce
  v rámci výskumu týkajúceho sa dôsledkov práce na diaľku na pracovný čas sa dospelo k jednoznačnému záveru, že najväčšou nevýhodou tejto formy práce je dlhý pracovný čas (15). Pracovník si môže rozvrhnúť svoj pracovný deň a vyhnúť sa dochádzaniu, odvrátenou stránkou je však predĺženie pracovného času o noc a víkend.“ |
| --- | --- | --- |

4.1.1.
  „

Výsledok hlasovania:

| Za: | 111 |
| --- | --- |
| Proti: | 120 |
| Zdržalo sa: | 18 |

Za:

111

Proti:

120

Zdržalo sa:

18

Bod 5.8 (spojený s bodom 1.14)

Zmeniť:

| | 5.8. | „EHSV sa domnieva, že na základe štúdií o vplyve práce na diaľku je dôležité, aby sa dobré podmienky práce na diaľku stali vo všeobecnosti súčasťou programu týkajúceho sa dôstojnej práce a najmä súčasťou programov krajín pre dôstojnú prácu.
  by Európska komisia, MOP a OECD by mali iniciovať spoločný postup s cieľom preskúmať, či je potrebný
  vypracovať dohovor MOP o práci na diaľku.“ |
| --- | --- | --- |

5.8.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 109 |
| --- | --- |
| Proti: | 130 |
| Zdržalo sa: | 14 |

Za:

109

Proti:

130

Zdržalo sa:

14

---

(15)  
  Telework in 21st century, MOP, 2019, s. 298.

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/13

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Práca na diaľku a rodová rovnosť – podmienky na to, aby práca na diaľku nezhoršovala nerovnomerné rozdelenie neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti medzi ženami a mužmi a aby bola hnacou silou presadzovania rodovej rovnosti

(prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ)

(2021/C 220/02)

| Spravodajkyňa: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Erika KOLLER |

Spravodajkyňa:

Milena ANGELOVA

Pomocná spravodajkyňa:

Erika KOLLER

| Žiadosť portugalského
  predsedníctva Rady EÚ | list, 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 11.3.2021 |
| Prijaté v pléne | 24.3.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 219/10/18 |

Žiadosť portugalského

predsedníctva Rady EÚ

list, 26.10.2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

11.3.2021

Prijaté v pléne

24.3.2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

219/10/18

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Hoci je práca na diaľku etablovanou formou práce, jej využívanie podstatne rozšírila pandémia COVID-19, čo viedlo k tomu, že viac ako jedna tretina zamestnaných osôb pracuje z domu, pričom podiel žien je väčší ako podiel mužov (1). Keďže ženy zvyčajne vykonávajú väčšinu opatrovateľských činností a prác v domácnosti, prácu na diaľku považovali za jedinú možnosť, ako spojiť túto neplatenú prácu s platením zamestnaním. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) by chcel poukázať na riziko, ktoré predstavuje využívanie práce na diaľku ako možnosti znášať dvojitú záťaž platenej a neplatenej práce. EHSV preto víta kampaň Európskej komisie (EK) zameranú na boj proti rodovým stereotypom (2), opakovane zdôrazňuje potrebu kultúrnej zmeny a odstránenia všetkých štrukturálnych bariér s cieľom dosiahnuť rovnocennejšie rozdelenie neplatenej práce v domácnosti a nabáda členské štáty, aby rýchlo a efektívne vykonali smernicu o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Keďže podmienky počas pandémie sú výnimočné, je potrebné zhodnotiť prepojenia medzi prácou na diaľku a rodovou rovnosťou, a to zo všeobecnejšieho a z dlhodobejšieho hľadiska. Počas pandémie je práca na diaľku v rámci možností povinná ako opatrenie na ochranu zdravia a sprevádzajú ju mnohé výnimočné a obmedzujúce prvky. Za normálnych podmienok sa práca na diaľku zvyčajne vykonáva dobrovoľne, aby sa umožnila organizácia práce spôsobom, ktorý najlepšie zodpovedá celkovým cieľom a potrebám spoločností a organizácií, pokrýva potreby zamestnávateľov aj pracovníkov a rešpektuje právny a normatívny rámec EÚ a členských štátov (3), ako aj výsledky sociálneho dialógu, a to so všetkými praktickými opatreniami stanovenými v rámci pracovných a kolektívnych zmlúv. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Práca na diaľku poskytuje mnoho príležitostí ako prispieť k rodovej rovnosti, ako sú napríklad: lepšia účasť na trhu práce, väčšia flexibilita pri organizácii pracovného času a kombinovaní povinností v oblasti neplatenej starostlivosti s plateným zamestnaním, čo môže zlepšiť účasť na trhu práce; zvýšenie produktivity vďaka vyššej výkonnosti; lepšie geografické zosúladenie medzi dopytom po pracovnej sile a ponukou pracovnej sily bez potreby sťahovania sa na iné miesto; úspora času a nákladov vzhľadom na zastavenie alebo obmedzenie dochádzania do zamestnania, atď. Práca na diaľku však zároveň prináša riziká, ako sú možné problémy spojené s tým, že pracovník sa stane v pracovnej komunite neviditeľným, budú mu chýbať formálne a neformálne podporné štruktúry, osobné kontakty s kolegami a prístup k informáciám, príležitosti kariérneho postupu a odbornej prípravy a môže sa zhoršiť rodová nerovnosť a zvýšiť riziko násilia a obťažovania. V prípade žien to môže prehĺbiť existujúce rodové nerovnosti. Úspešné zmiernenie takýchto rizík si vyžaduje náležitú rodovú analýzu, pretože dokonca aj politiky, ktoré zdanlivo uplatňujú rodovú neutralitu, môžu byť v skutočnosti neúčinné z rodového hľadiska a negatívne vplývať na ženy, takže je potrebné vynaložiť maximálne úsilie na dosiahnutie pozitívneho vplyvu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV berie na vedomie platný právny a dodatočný rámec týkajúci sa práce na diaľku. Ten zahŕňa smernicu o pracovnom čase, smernicu o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, smernicu o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom a samostatné rámcové dohody európskych sociálnych partnerov o práci na diaľku z roku 2002 a o digitalizácii z roku 2020. Konštatuje tiež, že neexistuje konsolidovaný európsky rámec pre prácu na diaľku. Európsky parlament uviedol, že „na zabezpečenie dôstojných pracovných podmienok a podmienok zamestnania v digitálnom hospodárstve je nevyhnutný legislatívny rámec na reguláciu podmienok telepráce v celej EÚ, ktorý bude prispievať k znižovaniu nerovností a riešeniu otázky chudoby pracujúcich“. EHSV preto odporúča preskúmať súčasné pravidlá s cieľom zistiť ich účinnosť vzhľadom na rýchle rozširovanie práce na diaľku, povedomie o nových rizikách a získané poznatky. Predovšetkým nabáda sociálnych partnerov, aby preskúmali rámcovú dohodu o práci na diaľku z roku 2002 a dodali jej nový impulz. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sociálni partneri môžu zohrávať významnú úlohu pri presadzovaní práce na diaľku spôsobom, ktorý prispieva k rodovej rovnosti a podporuje dobré podmienky na pracovisku a produktivitu, napr. prostredníctvom kolektívneho vyjednávania. Vzhľadom na široké spektrum pracovísk možno najlepšie výsledky dosiahnuť špecificky prispôsobenými opatreniami na úrovni podniku a pracoviska. Hoci o organizácii práce rozhodujú zamestnávatelia, sociálny dialóg je na pracoviskách kľúčovým prostriedkom riešenia otázok, ako sú mzdy, pracovný čas, pravidlá pripojenia, zdravie a bezpečnosť, ako aj odborná príprava a rozvoj zručností v kontexte práce na diaľku. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | K základným predpokladom rodovo neutrálnej práce na diaľku patrí prístupnosť potrebných technológií, zariadení a zručností. EHSV opakuje svoju výzvu na investície do digitálnej infraštruktúry a pripojenia pre všetkých, a to aj do miestnych spoločných priestorov, ktoré uľahčujú prácu na diaľku mimo domova, ako aj na posilňovanie digitálnych zručností, pričom by sa mala osobitná pozornosť venovať ženám s cieľom umožniť im plnú účasť na trhoch práce a riešiť akúkoľvek formu digitálnej priepasti (4). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ďalším kľúčovým predpokladom rodovo rovnej práce na diaľku a práce vo všeobecnosti je dostupnosť, prístupnosť a cenová primeranosť infraštruktúry a služieb starostlivosti o deti, ľudí so špeciálnymi potrebami a seniorov. EHSV žiada, aby sa prijala dohoda o starostlivosti pre Európu, čím by sa zabezpečilo poskytovanie kvalitnejších služieb pre všetkých počas celého životného cyklu. Nabáda členské štáty, aby zabezpečili disponibilitu vysokokvalitných, cenovo dostupných, prístupných a rozmanitých služieb na poskytovanie starostlivosti a investovali do nich s cieľom reagovať na rôzne požiadavky a situácie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Práca na diaľku však prináša riziko toho, že pracovníci sa stanú v pracovnej komunite neviditeľnými, budú im chýbať formálne a neformálne podporné štruktúry, osobné kontakty s kolegami a prístup k informáciám. V dôsledku toho môžu byť prehliadaní pri príležitostiach kariérneho postupu a odbornej prípravy a môžu im chýbať dôležité informácie týkajúce sa odmeňovania a platných práv pracovníkov. V prípade žien to môže prehĺbiť existujúce rodové nerovnosti, ako sú rozdiely v odmeňovaní žien a mužov. Navrhovaná smernica o transparentnosti odmeňovania, ktorú Európska komisia uverejnila 4. marca 2021, by mohla byť jedným z dôležitých prostriedkov riešenia nedostatku informácií, ktorý je spôsobený neviditeľnosťou. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Je dôležité, aby EÚ zabezpečila priaznivé podmienky pre podnikanie a obchod a podporovala digitalizáciu, najmä pokiaľ ide o mikropodniky, malé a stredné podniky, a to s cieľom umožniť súkromnému sektoru inovovať a investovať do nových metód a vytvárať nové pracovné miesta na inkluzívne zamestnávanie a poskytnúť mu pri tom podporu. Verejný sektor je takisto významným zamestnávateľom a na zabezpečenie dôstojných pracovných podmienok a modernizácie infraštruktúry sú potrebné náležité investície, aby sa splnili ciele digitálnej transformácie. Takisto je potrebná úzka a bezproblémová spolupráca medzi verejným a súkromným sektorom na praktickej úrovni, v oblastiach digitálnej infraštruktúry, vzdelávania a odbornej prípravy, zdravotných a sociálnych služieb, ako aj výskumu a inovácií. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV vyzýva na výskum v oblasti rodových dôsledkov a predpokladov práce na diaľku za podmienok, ktoré neurčuje pandémia, so zohľadnením dlhodobého vývoja v rôznych odvetviach hospodárstva a spoločnosti, ako aj na zhromažďovanie a šírenie existujúcich osvedčených postupov v celej EÚ. Tým by sa umožnil prístup zohľadňujúci rodové hľadisko pri dosahovaní potrebných technologických a sociálnych inovácií s cieľom zabezpečiť, aby práca na diaľku prispievala k podpore rodovej rovnosti (5). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Keďže spoločenské tradície a postoje jednotlivcov určujú dôsledky práce na diaľku na rodovú rovnosť, EHSV vyzýva na cielené opatrenia a kampane v záujme obmedzenia a prekonania stereotypného zmýšľania. EHSV povzbudzuje sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni, aby zohrávali aktívnu úlohu pri podpore nestereotypných rodinných úloh a rozhodnutí žien a mužov, pokiaľ ide o voľbu študijného odboru, zamestnania a pracovných miest. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV vyzýva subjekty s rozhodovacou právomocou na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni na dialóg a spoluprácu so sociálnymi partnermi s cieľom vyvinúť čo najväčšie úsilie na boj proti každej forme násilia páchaného na ženách, a to aj v práci, doma či na internete. Zároveň vyzýva členské štáty, aby urýchlene ratifikovali Dohovor Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o odstránení násilia a obťažovania vo svete práce z roku 2019 (č. 190) a Istanbulský dohovor. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV víta iniciatívu portugalského predsedníctva Rady EÚ požiadať o vypracovanie dvoch prieskumných stanovísk, ktoré sa budú navzájom dopĺňať a budú zamerané na podrobnejšiu analýzu práce na diaľku, pričom sa zhodnotia poznatky získané počas pandémie. Mohlo by to tiež lepšie usmerňovať vykonávanie smernice o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom a podporiť podmienky najlepších postupov pre využívanie práce na diaľku. Tieto stanoviská prispejú k vypracovaniu budúceho návrhu záverov Rady v prvom polroku 2021. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Rýchla digitalizácia hospodárstva a spoločnosti, ktorú podstatne urýchlila pandémia COVID-19, stimulovala využívanie práce na diaľku, čo viedlo k tomu, že v júli 2020 pracovalo 34 % zamestnancov výlučne z domu a 14 % čiastočne z domu (6). Hoci pandémia umožňuje pochopiť rozsiahle využívanie práce na diaľku, pozornosť sa musí venovať bežným pracovným podmienkam práce na diaľku, ktoré nie sú ovplyvnené pandémiou. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Hoci rodová rovnosť závisí od mnohých faktorov a práca na diaľku má okrem vplyvu na rodovú rovnosť aj rôzne hospodárske a sociálne vplyvy, v tomto prieskumnom stanovisku sa osobitne posudzujú súvislosti medzi prácou na diaľku a rodovou rovnosťou, ako požaduje portugalské predsedníctvo Rady EÚ. Cieľom je nájsť spôsoby, ako dosiahnuť, aby sa z práce na diaľku stala jedna z hybných síl podpory rodovej rovnosti a vyhnúť sa zhoršeniu nerovnomerného rozdelenia neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti medzi ženami a mužmi, keďže s prácou na diaľku sa z hľadiska rodovej rovnosti môžu spájať prínosy aj riziká. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné uplatňovať hľadisko rodovej rovnosti pri tvorbe politík s cieľom pomôcť zmierniť riziká a využiť príležitosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Využitie potenciálu práce na diaľku a súčasné zmiernenie súvisiacich rizík prispievajú k zachovaniu celosvetového pokroku v oblasti rodovej rovnosti (7). Hoci je väčšia pravdepodobnosť, že muži budú vykonávať mobilnú prácu mimo pracoviska v širšom rozsahu ako ženy, ženy vykonávajú prácu na diaľku z domu pravidelnejšie ako muži. Do určitej miery to možno vysvetliť rodovými úlohami a modelmi pracovného a rodinného života špecifickými pre danú krajinu a kultúru (8). Ženy zvyčajne vykonávajú väčšinu neplatenej práce týkajúcej sa starostlivosti v domácnosti (9), ktorá síce predstavuje podstatnú časť sociálno-ekonomického života, ale nevníma sa tak. Zatiaľ čo práca na diaľku môže prispieť k lepšej rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom, prináša so sebou aj riziko, že sa zvýši zaťaženie žien, ktoré budú vykonávať ešte väčšiu časť neplatenej práce v domácnosti a zároveň budú vystavené iným rizikám, ako je domáce a online násilie alebo premeškanie kariérnych príležitostí. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Spoločnosť ako celok a podniky musia v rámci možností urobiť všetko pre odstránenie týchto rodových stereotypov a uznať ženy ako plnohodnotné pracovníčky popri ich mnohých iných úlohách a schopnostiach. Hospodárske a sociálne náklady spoločnosti spojené s týmito predsudkami sú veľmi vysoké. Sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti vo všetkých sektoroch by mali prevziať iniciatívu v tejto otázke, ktorá je podstatná z hľadiska ľudských práv a práv žien, ako aj európskeho hospodárstva (10). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pri hodnotení vplyvu práce na diaľku je dôležité poznamenať, že dôsledky počas pandémie sa môžu podstatne líšiť od dôsledkov za bežných podmienok. Je pravdepodobné, že počas pandémie, keď je práca na diaľku povinná a životy ľudí sú v mnohých smeroch obmedzené vrátane využívania domácnosti ako spoločného priestoru na prácu/vzdelávanie/život všetkých členov rodiny, sú výhody aj nevýhody tejto formy práce výraznejšie. Pri posudzovaní dôsledkov práce na diaľku na rodovú rovnosť a svet práce je preto nevyhnutné vnímať nielen krátkodobé, ale predovšetkým dlhodobé hľadisko, pričom náležitú starostlivosť je potrebné venovať aj zabezpečeniu normálnych pracovných podmienok pri práci na diaľku. Za bežných okolností by sa mala práca na diaľku vykonávať na základe vzájomnej dohody a dobrovoľne, pričom všetky praktické otázky by mali byť stanovené v rámci zmluvnej dohody a/alebo prostredníctvom kolektívnych dohôd. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV zároveň využíva príležitosť prepojiť niektoré prvky stanoviska s cieľom pomôcť pri plnení programu udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov do roku 2030, najmä cieľa udržateľného rozvoja č. 5 (rodová rovnosť) a cieľa č. 8 (dôstojná práca a ekonomický rast). Cieľ udržateľného rozvoja č. 5 sa zameriava na ukončenie všetkých foriem diskriminácie a odstránenie všetkých foriem násilia páchaného na ženách a dievčatách; uznanie a ocenenie neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti pomocou zabezpečenia verejných služieb, infraštruktúry a politík sociálnej ochrany a presadzovanie spoločnej zodpovednosti v rámci domácnosti a rodiny. Ďalším cieľom je zvýšiť využívanie podporných technológií, najmä IKT, na podporu posilnenia postavenia žien. Cieľ udržateľného rozvoja č. 8 sa zameriava na trvalý, inkluzívny a udržateľný ekonomický rast, plnú a produktívnu zamestnanosť a na riadnu prácu pre všetkých a obsahuje čiastkový cieľ dosiahnuť vyššiu produktivitu, napr. prostredníctvom technologických vylepšení a inovácií. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Poznatky získané počas obdobia pandémie: rodové hľadisko

| 3.1. | Pokiaľ ide o rodový rozmer práce na diaľku, z obdobia pandémie možno vyvodiť určité závery. Pandémia zdôrazňuje význam úlohy žien v hospodárstve, keďže ako pracovníčky v oblasti základnej starostlivosti vo väčšine prípadov pracujú „v prvej línii“ (11). Zo štúdií vyplýva (12), že pandémiou sa zhoršili mnohé existujúce štruktúrne rodové nerovnosti na trhu práce a v spoločnosti a že ženy boli neprimerane zasiahnuté. Táto kapitola sa zameriava na niektoré podstatné zistenia týkajúce sa práce na diaľku (najmä z domu) počas pandémie, keďže zohľadnenie rodového hľadiska možno použiť na presadzovanie rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Hoci práca na diaľku bola v rámci možností povinná v snahe čeliť pandémii, nie všetci pracovníci mali možnosť pracovať na diaľku. Práca na diaľku bola bežnejšia v mestách ako vo vidieckych oblastiach a u osôb s terciárnym vzdelaním. Líši sa aj podľa jednotlivých sektorov, pričom vo vzdelávaní, finančných službách a verejnej správe je vyšší podiel práce na diaľku a v oblasti zdravia, dopravy, poľnohospodárstva, obchodu a pohostinstva je tento podiel nižší (13). V nedávnom výskume sa získali údaje o tom, ktoré zamestnania sú vhodné na prácu na diaľku, ale potrebná je ďalšia analýza (14). Takisto je zrejmé, že niektoré povolania nemožno vykonávať na diaľku a pri iných je to možné iba vo veľmi obmedzenom rozsahu (15). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Počas pandémie vykonáva prácu na diaľku viac žien ako mužov. Zatiaľ čo počas tohto obdobia sa týždenný pracovný čas skrátil viac u mužov ako u žien, v prípade zamestnaných žien bolo pravdepodobnejšie, že dočasne prestanú pracovať (nútená dovolenka). Možným vysvetlením je, že pracujúce ženy a matky počas pandémie COVID-19 plnia povinnosti v oblasti starostlivosti o domácnosť, ktorých množstvo vzrástlo v dôsledku zatvorenia pracovísk, škôl a centier starostlivosti o deti. V domácnostiach s dvoma pracujúcimi, kde existovala možnosť voľby, bolo pravdepodobnejšie, že možnosť nútenej dovolenky využijú ženy, a nie ich mužskí partneri (16). V mnohých členských štátoch situáciu rodičov ešte viac zhoršila úzka škála starostlivosti o deti a inej starostlivosti dostupná počas pandémie a nedostatočná flexibilita v inštitúciách starostlivosti o deti a iných inštitúciách starostlivosti, čo najviac postihlo ženy a matky. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rodičia detí mladších ako 12 rokov predstavovali štvrtinu všetkých osôb pracujúcich na diaľku, pričom 22 % z nich malo omnoho väčšie problémy sústrediť sa na prácu a dosiahnuť primeranú rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom ako iné skupiny (17). Prácu z domu, najmä v prípade žien s opatrovateľskými povinnosťami, zhoršovali viaceré faktory napríklad chýbajúci tichý priestor, kde by bolo možné vykonávať prácu bez vyrušení, ale aj nedostatok dostupného času, ktorý by mohli venovať práci, a zároveň tendencia pracovať dlhšie a dokonca byť pripojení neustále a nedodržiavať pravidlá pripojenia a odpojenia. To si vyžaduje lepšie presadzovanie príslušných existujúcich právnych predpisov a dôkladnejšie monitorovanie zo strany inšpektorátov práce, ako aj posúdenie toho, či je súčasný rámec primeraný. Osobitne zraniteľní boli osamelí rodičia, z ktorých 85 % v EÚ predstavujú ženy, keďže pandémia zhoršila ich aj tak krehkú rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Takisto existujú náznaky, že ženy, ktoré pracovali v náročných a kompetitívnych sektoroch, v ktorých je potrebná vysoká kvalifikácia, napríklad akademické pracovníčky, boli zasiahnuté viac ako ich mužskí kolegovia (19), pretože neplatená starostlivosť a práca v domácnosti znížili ich schopnosť byť produktívne a ešte viac zhoršili ich profesionálne vyhliadky. Podobne ženy podnikateľky prevádzkujúce MSP čelili okrem vážnych finančných problémov aj závažným časovým obmedzeniam v ich úsilí o udržanie svojich podnikov počas období obmedzenia pohybu (20). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Obdobie pandémie viedlo aj k znepokojivému nárastu fyzického aj online násilia páchaného na ženách, pričom obete online násilia sú od potenciálnych zdrojov pomoci a príležitostí na jej získanie výrazne izolovanejšie (21). Domáce násilie počas pandémie v čase, keď bolo nevyhnutné podľa možnosti zostať doma a pracovať z domu, aby sa obmedzilo šírenie pandémie (22), vzrástlo o tretinu. Z dôkazov tiež vyplýva, že v dôsledku práce na diaľku dochádza čoraz častejšie k online sexuálnemu obťažovaniu súvisiacemu s prácou. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Príležitosti, riziká a podmienky práce na diaľku

| 4.1. | Čo najlepšie využitie práce na diaľku na podporu hľadiska rodovej rovnosti a umožnenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom si vyžaduje komplexný pohľad na jej potenciálne výhody a riziká pre ženy a mužov. Bez náležitej rodovej analýzy môžu byť politiky, ktoré zdanlivo uplatňujú rodovú neutralitu, v skutočnosti neúčinné z rodového hľadiska a negatívne vplývať na ženy. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Medzi príležitosti spojené s prácou na diaľku patria:






  — | väčšia flexibilita organizácie pracovného času vo všeobecnosti a do určitej miery aj viac možností pre jednotlivcov, aby si organizovali svoj čas tak, aby dosiahli očakávaný výkon, |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

väčšia flexibilita organizácie pracovného času vo všeobecnosti a do určitej miery aj viac možností pre jednotlivcov, aby si organizovali svoj čas tak, aby dosiahli očakávaný výkon,

| — | väčšia flexibilita pri kombinovaní povinností v oblasti neplatenej starostlivosti s plateným zamestnaním, čo môže zlepšiť účasť na trhu práce, |
| --- | --- |

—

väčšia flexibilita pri kombinovaní povinností v oblasti neplatenej starostlivosti s plateným zamestnaním, čo môže zlepšiť účasť na trhu práce,

| — | príležitosť na rovnomernejšie rozdelenie starostlivosti o deti alebo nezaopatrených rodinných príslušníkov, keď obaja rodičia pracujú na diaľku, |
| --- | --- |

—

príležitosť na rovnomernejšie rozdelenie starostlivosti o deti alebo nezaopatrených rodinných príslušníkov, keď obaja rodičia pracujú na diaľku,

| — | lepšie začlenenie osôb čeliacich prekážkam v spoločnosti alebo na pracovisku, napr. osôb, ktoré sa stretávajú s obmedzeniami v dôsledku zdravotného postihnutia, na trhu práce, |
| --- | --- |

—

lepšie začlenenie osôb čeliacich prekážkam v spoločnosti alebo na pracovisku, napr. osôb, ktoré sa stretávajú s obmedzeniami v dôsledku zdravotného postihnutia, na trhu práce,

| — | zvýšenie produktivity prostredníctvom vyššej výkonnosti, |
| --- | --- |

—

zvýšenie produktivity prostredníctvom vyššej výkonnosti,

| — | lepšie geografické zosúladenie medzi dopytom po pracovnej sile a ponukou pracovnej sily bez potreby sťahovania sa na iné miesto, čo by mohlo viesť k zmene regionálneho rozdelenia pracovných miest medzi mestami a vidieckymi oblasťami (23), |
| --- | --- |

—

lepšie geografické zosúladenie medzi dopytom po pracovnej sile a ponukou pracovnej sily bez potreby sťahovania sa na iné miesto, čo by mohlo viesť k zmene regionálneho rozdelenia pracovných miest medzi mestami a vidieckymi oblasťami (23),

| — | úspora času a nákladov vzhľadom na zastavenie alebo obmedzenie dochádzania do zamestnania. |
| --- | --- |

—

úspora času a nákladov vzhľadom na zastavenie alebo obmedzenie dochádzania do zamestnania.

| 4.3. | Rovnako možno s prácou na diaľku spájať tieto riziká, ktoré spočívajú najmä v problémoch týkajúcich sa:






  — | organizácie pracoviska na diaľku a sústredenia sa na prácu, najmä keď z domu pracujú alebo študujú aj iní rodinní príslušníci a keď je domáci priestor príliš malý na to, aby umožňoval oddelené pracovisko, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

organizácie pracoviska na diaľku a sústredenia sa na prácu, najmä keď z domu pracujú alebo študujú aj iní rodinní príslušníci a keď je domáci priestor príliš malý na to, aby umožňoval oddelené pracovisko,

| — | prístupu k riadnemu kancelárskemu zariadeniu vrátane ergonomického nábytku a k špecializovanému alebo prispôsobenému vybaveniu a programom, ako aj k odbornej príprave, |
| --- | --- |

—

prístupu k riadnemu kancelárskemu zariadeniu vrátane ergonomického nábytku a k špecializovanému alebo prispôsobenému vybaveniu a programom, ako aj k odbornej príprave,

| — | nedostatočného osobného kontaktu a ducha spolupráce medzi kolegami a rizika, že sa osoba stane v pracovnej komunite „neviditeľnou“, |
| --- | --- |

—

nedostatočného osobného kontaktu a ducha spolupráce medzi kolegami a rizika, že sa osoba stane v pracovnej komunite „neviditeľnou“,

| — | posilnenia nevyrovnaného podielu starostlivosti a práce v domácnosti na základe stereotypných pracovných a rodinných úloh, |
| --- | --- |

—

posilnenia nevyrovnaného podielu starostlivosti a práce v domácnosti na základe stereotypných pracovných a rodinných úloh,

| — | zvýšenia rodovo motivovaného násilia a obťažovania vrátane online obťažovania, chýbajúcej sociálnej podpory počas izolácie, |
| --- | --- |

—

zvýšenia rodovo motivovaného násilia a obťažovania vrátane online obťažovania, chýbajúcej sociálnej podpory počas izolácie,

| — | nedostatku pohybu a narušenia denného režimu a zvykov, ako aj tlaku spojeného s kombinovaním práce s domácimi povinnosťami a so stieraním hraníc medzi prácou a súkromným životom, čo môže viesť aj k duševným či telesným zdravotným problémom vrátane väčšieho počtu prípadov vyhorenia, |
| --- | --- |

—

nedostatku pohybu a narušenia denného režimu a zvykov, ako aj tlaku spojeného s kombinovaním práce s domácimi povinnosťami a so stieraním hraníc medzi prácou a súkromným životom, čo môže viesť aj k duševným či telesným zdravotným problémom vrátane väčšieho počtu prípadov vyhorenia,

| — | zneužívania nových možností monitorovania a osobných údajov, |
| --- | --- |

—

zneužívania nových možností monitorovania a osobných údajov,

| — | problematického monitorovania pracovných podmienok pri práci doma – pre zamestnávateľov aj odborové zväzy, |
| --- | --- |

—

problematického monitorovania pracovných podmienok pri práci doma – pre zamestnávateľov aj odborové zväzy,

| — | kybernetickej bezpečnosti a problémov týkajúcich sa všeobecného nariadenia o ochrane údajov, |
| --- | --- |

—

kybernetickej bezpečnosti a problémov týkajúcich sa všeobecného nariadenia o ochrane údajov,

| — | zvýšenej sociálnej kontroly, |
| --- | --- |

—

zvýšenej sociálnej kontroly,

| — | rizika dlhšej pracovnej doby a príliš krátkych prestávok na oddych z dôvodu nerešpektovania pravidiel pripojenia a odpojenia, |
| --- | --- |

—

rizika dlhšej pracovnej doby a príliš krátkych prestávok na oddych z dôvodu nerešpektovania pravidiel pripojenia a odpojenia,

| — | obmedzené možnosti alebo ťažkosti odborových zväzov pri ochrane práv pracovníkov, |
| --- | --- |

—

obmedzené možnosti alebo ťažkosti odborových zväzov pri ochrane práv pracovníkov,

| — | neistoty, pokiaľ ide o zodpovednosť zamestnávateľa za zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia na pracovisku, pracovných podmienok a vykonávania kolektívnych zmlúv. |
| --- | --- |

—

neistoty, pokiaľ ide o zodpovednosť zamestnávateľa za zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia na pracovisku, pracovných podmienok a vykonávania kolektívnych zmlúv.

| 4.4. | Najkonkrétnejšie predpoklady práce na diaľku sa týkajú dostupnosti potrebnej infraštruktúry a potrebných technológií. Rozširujúca sa pripojiteľnosť sa nedostane ku každému. Určité skupiny žien (napr. staršie ženy, ženy zo znevýhodnených sociálno-ekonomických skupín, ženy s nižším vzdelaním) nemajú rovnaký prístup k pripojeniu a digitálnym technológiám, čo prispieva k digitálnej priepasti (24). Preto treba prijať silné verejné politiky v záujme umožnenia prístupu k sieťam a miestnym spoločným priestorom, ktoré uľahčujú prácu na diaľku mimo domova. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné vyhnúť sa situáciám, keď by pracovníci, ktorí pracujú na diaľku, znášali náklady na vybavenie, ako je uvedené v rámcovej dohode sociálnych partnerov o práci na diaľku a v príslušných vnútroštátnych právnych predpisoch, ktoré je potrebné na vykonávanie práce na diaľku, konkrétne zariadenia IKT, ergonomický nábytok, opatrenia v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia a zvýšené náklady súvisiace s priestorom, v ktorom sa práca vykonáva. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ďalším dôležitým predpokladom umožňujúcim prácu na diaľku sú digitálne zručnosti a odborná príprava, pričom muži v tomto ohľade majú častejšie lepšiu pozíciu ako ženy. Iba v šiestich členských štátoch majú ženy v internetových zručnostiach vyššie hodnotenie ako muži (Fínsko, Slovinsko, Litva, Lotyšsko, Cyprus a Bulharsko) (25). Rodová priepasť v oblasti digitálnych zručností sa s rastúcim vekom rozširuje. Pri hodnotení rodových rozmerov práce na diaľku treba vziať do úvahy aj tieto rozdiely. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Okrem digitálnych zručností si práca na diaľku vyžaduje aj zručnosti potrebné na prijatie vyvíjajúcich sa spôsobov riadenia a pracovnej orientácie, z čoho vyplývajú problémy pre zamestnancov aj zamestnávateľov, a v neposlednom rade aj MSP. Riadenie podniku a zamestnancov na diaľku si vyžaduje osobitné riadiace zručnosti, flexibilitu, odolnosť a inovatívne spôsoby organizácie práce, keďže práca na diaľku si vyžaduje riadenie zamerané skôr na výsledky, a nie na postupy. Mala by sa poskytnúť osobitná odborná príprava s cieľom pomôcť manažérom/dozorným pracovníkom účinne riadiť pracovníkov na diaľku. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pokiaľ ide o pracovníkov, väčšia flexibilita a sloboda organizovať si prácu si takisto vyžadujú silný zmysel pre zodpovednosť a odhodlanie, ako aj zručnosti v oblasti samoriadenia a vzťah medzi nimi a ich manažérmi založený na dôvere. Z viacerých štúdií vyplynulo, že práca na diaľku by v určitých sektoroch mohla prispieť k zvýšeniu produktivity, čo by sa mohlo viac podchytiť poskytnutím lepšej odbornej prípravy manažérom. Môžu sa pri nej zvýšiť požiadavky, ktoré si zamestnanci navrhnú pre svoju vlastnú prácu, ako aj výkonnosť. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pracovníci pracujúci na diaľku by mali mať rovnaký prístup k odbornej príprave a ďalšiemu profesijnému rozvoju a rovnaké príležitosti na kariérny a profesijný postup. To je obzvlášť dôležité pre ženy, ktoré pracujú na diaľku a majú menej času a príležitostí zapojiť sa do činností zameraných na kariérny postup mimo pracovného času. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ak by bolo pre každého k dispozícii potrebné vybavenie a zručnosti, práca na diaľku ako taká by bola formou práce, ktorá je dostupná a prístupná pre mužov aj ženy. Pre čo najlepšie využívanie práce na diaľku sú preto kľúčové dostupné, vysokokvalitné, cenovo primerané, prístupné a rozmanité verejné služby starostlivosti. V niektorých členských štátoch existuje na podporu starostlivosti o deti poskytovanej kvalifikovanými profesionálmi, a to aj doma, finančná pomoc a osobitné daňové stimuly, čo by sa mohlo referenčne porovnať. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Zatiaľ čo práca na diaľku môže zvýšiť dopyt po niektorých službách, môže spôsobiť zhoršenie situácie niektorých MSP, v ktorých prevláda podnikanie žien a ktoré nachádzajú klientov najmä medzi ženami na ceste do práce alebo z práce. Platí to napríklad pre malé obchody s potravinami a iným tovarom, trhy a centrá služieb. Zmiernenie takéhoto rizika by si vyžadovalo odpútanie sa od stereotypných výberov zamestnania. To isté platí aj pre zmierňovanie rozdielov v možnostiach práce na diaľku pre ženy a mužov spôsobených sektorovou segregáciou a rozdielnymi možnosťami práce na diaľku v jednotlivých odvetviach. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Spôsoby uplatňovania rodovej rovnosti

| 5.1. | Zatiaľ čo rozhodnutie o organizácii práce je na zamestnávateľoch, sociálni partneri môžu napríklad prostredníctvom kolektívneho vyjednávania zohrať významnú úlohu pri presadzovaní práce na diaľku spôsobom, ktorý prispieva k rodovej rovnosti, ako aj k vyššej produktivite a dobrým pracovným podmienkam. V rámcovej dohode o práci na diaľku, ktorú sociálni partneri EÚ uzavreli v roku 2002 a všetky členské štáty ju vykonali do roku 2008 (26), sa stanovuje všeobecný rámec acquis na využívanie práce na diaľku takým spôsobom, aby sa vyváženým spôsobom uspokojili potreby zamestnávateľov aj pracovníkov. Sociálny dialóg je kľúčovým prostriedkom riešenia otázok, ako sú mzdy, pracovný čas, pravidlá pripojenia, zdravie a bezpečnosť, ako aj rozvoj zručností v kontexte práce na diaľku. EHSV takisto vyzýva na šírenie najlepších postupov týkajúcich sa toho, ako ženám a mužom umožniť rovnocenne spájať prácu a rodinu, a na podporenie a financovanie spoločných opatrení sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Keďže sa práca na diaľku opiera o technologickú infraštruktúru a pripojenie, EHSV zdôrazňuje mimoriadnu dôležitosť investícií do riadnej digitálnej infraštruktúry, poskytovania prístupu k stabilnému digitálnemu pripojeniu a riadnemu hardvéru a softvéru s cieľom umožniť efektívnu prácu na diaľku pre všetky skupiny spoločnosti a vyhnúť sa problémom v akýchkoľvek iných oblastiach digitalizácie hospodárstva a spoločnosti. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV opakuje svoju výzvu na posilnenie digitálnych zručností pre všetkých s cieľom umožniť ľuďom reagovať na digitálny rozvoj a formovať ho a zároveň sa v plnej miere chopiť príležitostí na elektronické vzdelávanie. Ide o otázku formálneho, informálneho a neformálneho vzdelávania a ich uznávania, ktorá sa vzťahuje na základné vzdelanie, zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností v súlade s prístupom kontinuálneho a celoživotného vzdelávania. Osobitná pozornosť sa musí venovať zručnostiam žien s cieľom rovnocenne im umožniť plnú účasť na trhoch práce, ako aj zvládať praktické každodenné digitálne záležitosti. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné prijať dohodu o starostlivosti pre Európu, keďže investície do sektora starostlivosti by zabezpečili poskytovanie kvalitnejších služieb pre všetkých počas celého životného cyklu a uznali by rovnocenné rozdelenie zárobkovej a opatrovateľskej činnosti medzi ženy a mužov. Nabáda členské štáty, aby investovali do všetkých typov infraštruktúr starostlivosti. Národné plány podpory obnovy a odolnosti v rámci nástroja NextGenerationEU poskytujú príležitosť na priame investície do odvetvia starostlivosti. EHSV takisto vyzýva na šírenie najlepších postupov týkajúcich sa toho, ako ženám a mužom umožniť rovnocenne spájať prácu a rodinu, a na podporenie a financovanie spoločných opatrení sociálnych partnerov. EHSV vyzýva EK a členské štáty, aby revidovali barcelonské ciele (27) v záujme zaistenia dostupnosti vysokokvalitnej, flexibilnej, rozmanitej a cenovo primeranej starostlivosti o deti (28). Zdôrazňuje aj dôležitosť prechodu od ústavnej starostlivosti na komunitné služby zamerané na človeka v prípade zraniteľných detí a dospelých so špeciálnymi potrebami, ktorá je vyjadrená v spoločných európskych usmerneniach uverejnených EK (29). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV povzbudzuje členské štáty, aby efektívne a včas vykonali smernicu o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom s cieľom poskytnúť rodinám adekvátne možnosti na dosiahnutie rovnocennejších postupov a aby zároveň vzali do úvahy aj potreby podnikov, najmä MSP. Menšie spoločnosti, ktorých činnosť sa vo svojej podstate opiera o prácu malého tímu, ešte viac ako iné spoločnosti potrebujú využívať kontinuitu a stabilitu organizácie svojej výroby. Na základe doposiaľ získaných poznatkov možno zvážiť flexibilné systémy prepojenia práce vykonávanej fyzicky na pracovisku a možností práce na diaľku. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať podmienkam zraniteľných skupín žien, ako sú ženy so zdravotným postihnutím, osamelé matky, staršie ženy, migrantky a Rómky. Podporiť sa musia organizácie žien a organizácie zastupujúce rodiny, a to aj prostredníctvom cielených opatrení financovaných z prostriedkov EÚ a členských štátov. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | V prípade násilných situácií by sa mala zaviesť celá škála podporných služieb (keďže domáce násilie z dôvodu opatrení na obmedzenie pohybu počas pandémie značne vzrástlo (30)) spoločne s presadzovaním dodržiavania právnych predpisov na boj proti násiliu. EHSV naliehavo vyzýva členské štáty, aby vytvárali a vykonávali opatrenia na predchádzanie akémukoľvek druhu násilia páchaného na ženách, či už fyzickému, alebo online. Na boj proti násiliu a sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku, a to aj v kontexte práce na diaľku, sú potrebné ráznejšie opatrenia. Ak nie je k dispozícii „bezpečné“ pracovisko (napr. z dôvodu práce na diaľku), osoby, ktoré prežili domáce násilie, nemajú žiadnu sociálnu kontrolu a majú len obmedzený alebo nemajú žiadny prístup k relevantným informáciám a pomoci (31). Treba povzbudiť a podporiť sociálnych partnerov, aby vypracovali politiky na predchádzanie domácemu násiliu, a to aj prostredníctvom osobitných spoločných opatrení a poskytovaním primeraných systémov monitorovania a nahlasovania aj, a najmä, ak sa práca vykonáva na diaľku (32). EHSV víta návrh Komisie na rozhodnutie Rady, ktorým sa členským štátom povoľuje, aby v záujme EÚ ratifikovali Dohovor MOP o násilí a obťažovaní z roku 2019 (č. 190). Nabáda členské štáty, aby urýchlene ratifikovali tento dohovor (33), a vyzýva EÚ, aby do tohto procesu zapojila aj krajiny mimo EÚ. EHSV berie na vedomie, že Rada vyzvala tie členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby ratifikovali Istanbulský dohovor, a víta zámer Komisie navrhnúť právne predpisy na boj proti rodovo motivovanému násiliu páchanému na ženách vrátane obťažovania na pracovisku na základe pohlavia, ako sa uvádza v akčnom pláne Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Hoci práca z domu nie je novou formou práce, stále sa s ňou spájajú mnohé neznáme dôsledky, ktoré by sa mali ďalej skúmať. Bolo by napríklad užitočné preskúmať jej vplyv a predpoklady za podmienok, ktoré neurčuje pandémia, pričom by sa zohľadnil dlhodobejší vývoj v rôznych odvetviach hospodárstva a spoločnosti. Keďže kľúčom k čo najlepšiemu využitiu práce na diaľku a zároveň vyriešeniu problémov, ktoré sa s ňou spájajú, sú univerzálne navrhnuté technologické a sociálne inovácie, EHSV vyzýva na začlenenie týchto tém do politík v oblasti výskumu, vývoja a inovácií na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ. Zhromažďovať a vymieňať by sa mali aj dobré príklady existujúcich postupov z celej EÚ s cieľom stimulovať pokročilé riešenia. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Keďže investície do univerzálne navrhnutej technickej, sociálnej a inovačnej infraštruktúry sú ústrednými časťami štátnych rozpočtov, správne pridelenie finančných prostriedkov môže zohrať rozhodujúcu úlohu pri presadzovaní rodovo rovnej práce na diaľku. Na podporu tohto cieľa by sa mali použiť aj finančné prostriedky EÚ vrátane štrukturálnych fondov a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Pripojiteľnosť je spoločenský jav. Na úrovni pracovísk sa musia vytvoriť postupy, napríklad zaviesť také nástroje, ako je dohoda sociálnych partnerov o digitalizácii, a to aj vzhľadom na skutočnosť, že agentúra EU-OSHA v súčasnosti pripravuje kampaň EÚ Zdravé pracoviská zameranú na digitalizáciu, ktorá sa začne v roku 2023. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | EHSV odkazuje aj na samostatnú rámcovú dohodu o digitalizácii (34) a vyzýva EK, aby venovala osobitnú finančnú podporu na cielené spoločné opatrenia sociálnych partnerov a podporila aj organizácie občianskej spoločnosti, ktoré prispievajú k rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom. V tejto dohode sa uvádzajú spôsoby riešenia problémov spojených so pravidlami pripojenia a odpojenia v digitalizovaných pracovných prostrediach vrátane hlavných príčin nadmerného pripojenia a dlhého pracovného času, pričom bude pravdepodobne existovať široká škála vnútroštátnych príkladov toho, ako dohodu vykonať, vrátane dohôd a usmerňovacích dokumentov pre jednotlivé sektory alebo spoločnosti. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Pokiaľ ide o vnútroštátne prístupy k pripojeniu a odpojeniu, Francúzsko, Belgicko, Taliansko a Španielsko prijali právne predpisy o práve na odpojenie sa s cieľom objasniť nároky, zvyšovať informovanosť o potrebe zmeniť modely pracovného času alebo dokonca podporiť kultúrnu zmenu smerom k zdravšej organizácii práce. V Holandsku a Portugalsku boli vypracované legislatívne návrhy. V Nemecku, vo Fínsku, v Írsku, Luxembursku, Litve, na Malte, vo Švédsku a v Slovinsku prebieha diskusia, zatiaľ čo zostávajúcich 13 členských štátov takúto diskusiu zatiaľ nezačalo. EP nedávno hlasoval o uznesení o práve na odpojenie sa, v ktorom vyzýva EK, aby predložila návrh aktu, ktorý umožní osobám pracujúcim digitálne odpojiť sa mimo pracovného času, a aby stanovila minimálne požiadavky na prácu na diaľku a objasnila pracovné podmienky, pracovný čas a čas odpočinku (35). Existujú rôzne názory na to, či je potrebný právny predpis alebo či sú existujúce ustanovenia dostačujúce, a mal by sa prijať prístup založený iba na kolektívnom vyjednávaní. Bez ohľadu na rôzne názory vládne medzi sociálnymi partnermi pomerne široký konsenzus, že sa prostredníctvom sociálneho dialógu na úrovni spoločnosti (a/alebo sektora) musia určiť a dohodnúť „pravidlá pripojenia a odpojenia“ s cieľom zabezpečiť, aby boli prispôsobené osobitným potrebám sektorov, spoločností a iných organizácií, pričom sa zároveň zohľadnia potreby pracovníkov, najmä ich zdravie a bezpečnosť. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Tvorcovia politík navyše pri formovaní politík súvisiacich s prácou a zamestnaním vrátane tých, ktoré ovplyvňujú prácu na diaľku a jej rodové dôsledky, musia konzultovať so sociálnymi partnermi. EHSV zdôrazňuje, že rodové otázky by sa mali začleniť do všetkých oblastí politiky. Keďže práca na diaľku súvisí aj s každodenným životom občanov, ako aj s politikami v oblasti životného prostredia a klímy, pri príprave politík by sa mali vyjadriť aj príslušné organizácie občianskej spoločnosti v oblastiach, ako sú záležitosti žien, rodinné, spotrebiteľské a environmentálne otázky. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Je dôležité, aby EÚ zabezpečila vhodné podmienky pre podnikanie a obchod s cieľom umožniť súkromnému sektoru inovovať a investovať do nových metód a vytvárať nové pracovné miesta spôsobom, ktorý podporuje predpoklady rodovo rovnej práce na diaľku, a poskytnúť mu pri tom podporu. Úspešné riadenie práce na diaľku si takisto vyžaduje úzku a bezproblémovú spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom na praktickej úrovni. Má to význam napríklad v oblastiach digitálnej infraštruktúry, vzdelávania a odbornej prípravy, zdravotných a sociálnych služieb, ako aj výskumu a inovácií. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Navyše je potrebné, aby jednotlivci a rodiny prijali nový spôsob rozmýšľania. Obmedzenie a prekonanie stereotypného myslenia si vyžaduje vyššiu informovanosť a väčší záväzok. Takisto sa musí aktívne podporovať organizačná kultúra, v ktorej sa zabezpečuje povedomie o rodovej oblasti, napríklad o zásadách rovnosti odmeňovania, zaistenie „viditeľnosti“ pre každého atď., spoločne s podporou riadiacich pracovníkov pri vypracúvaní a zavádzaní postupov umožňujúcich prácu na diaľku. To by sa malo napríklad v kontexte vykonávania smernice o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom posilňovať prostredníctvom kampaní na zvyšovanie povedomia. EHSV povzbudzuje sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti, aby v tejto oblasti zaujali ústrednú úlohu prostredníctvom presadzovania nestereotypných rodinných úloh a nestereotypných rozhodnutí, pokiaľ ide o štúdium, zamestnanie a pracovné miesta. Rodová rovnosť sa musí začleniť aj do vzdelávania od materskej a základnej školy po odbornú prípravu a univerzitu. |
| --- | --- |

5.15.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Správa nadácie Eurofound, Living, working and COVID-19 (Život, práca a COVID-19). V porovnaní s rokom 2018, keď na diaľku pracovalo pravidelne menej ako 5 % zamestnancov a príležitostne menej ako 10 % zamestnancov, ako uvádza EK v roku 2020.

1

Living, working and COVID-19

(2)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/qanda_20_357.

2

(3)  Rámcová dohoda európskych sociálnych partnerov EÚ o digitalizácii z roku 2020 a o práci na diaľku z roku 2002 so zohľadnením správy EK o vykonávaní rámcovej dohody sociálnych partnerov EÚ o práci na diaľku, COM(2008) 412 final, http://erc-online.eu/european-social-dialogue/database-european-social-dialogue-texts/.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 8.

4

(5)  http://erc-online.eu/european-social-dialogue/database-european-social-dialogue-texts/ a http://resourcecentre.etuc.org/.

5

(6)  Správa nadácie Eurofound, Living, working and COVID-19 (Život, práca a COVID-19).

6

Living, working and COVID-19

(7)  EPRS: Rodová rovnosť: prebiehajúce preskúmanie – OSN v súčasnosti varuje, že pandémia COVID-19 by mohla zvrátiť celosvetový pokrok v oblasti rodovej rovnosti, a to práve v čase, keď bolo medzinárodné spoločenstvo pripravené poskytnúť nový impulz v tejto oblasti.

7

(8)  Index rodovej rovnosti 2020: Digitalizácia a budúcnosť práce, EIGE.

8

(9)  Index rodovej rovnosti 2020: Digitalizácia a budúcnosť práce, EIGE.

9

(10)  Dokumenty organizácií UNAPL, FEPIME Katalánsko a AFAEMME.

10

(11)  https://data.unwomen.org/features/covid-19-and-gender-what-do-we-know-what-do-we-need-know.

11

(12)  Výskumná služba Európskeho parlamentu, Dosahovanie rodovej rovnosti vzhľadom na pandémiu a existujúce problémy, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ATAG/2021/659440/EPRS_ATA(2021)659440_EN.pdf; https://eige.europa.eu/topics/health/covid-19-and-gender-equality.

12

Dosahovanie rodovej rovnosti vzhľadom na pandémiu a existujúce problémy

(13)  Eurofound, 2020. Living, working and COVID-19 (Život, práca a COVID-19).

13

Living, working and COVID-19

(14)  E-Survey, skupina pre COVID, výberové zisťovanie o štruktúre miezd. Eurofound (2020), Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide? (Možnosť práce na diaľku a kríza COVID-19: nová digitálna priepasť?)

14

Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?

(15)  Vo všeobecnosti sa odhaduje, že práca na diaľku je možná v prípade 37 % pracovných miest v EÚ (pozri údaje nadácie Eurofound).

15

(16)  Eurofound (2021), COVID-19: Some implications for employment and working life (COVID-19: Niektoré dôsledky na zamestnanie a pracovný život), Úrad pre vydávanie publikácií, Luxemburg – pripravuje sa.

16

COVID-19: Some implications for employment and working life

(17)  Eurofound, 2020. Living, Working and COVID-19 (Život, práca a COVID-19).

17

Living, Working and COVID-19

(18)  Index rodovej rovnosti 2020: Digitalizácia a budúcnosť práce, EIGE.

18

(19)  https://www.nature.com/articles/d41586-020-01294-9.

19

(20)  Dokumenty organizácií UNAPL, FEPIME Katalánsko a AFAEMME.

20

(21)  https://www.opendemocracy.net/en/5050/covid19-sexual-harassment-work-online/.

21

(22)  https://www.europarl.europa.eu/news/sk/press-room/20200406IPR76610/covid-19-stopping-the-rise-in-domestic-violence-during-lockdown.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019-2024/suica/announcements/speech-vice-president-suica-demographic-change-eu-epc_en, https://horizon-magazine.eu/article/teleworking-here-stay-here-s-what-it-means-future-work.html.

23

(24)  https://www.oecd.org/going-digital/bridging-the-digital-gender-divide-key-messages.pdf.

24

(25)  Index rodovej rovnosti 2020: Digitalizácia a budúcnosť práce, EIGE.

25

(26)  http://erc-online.eu/european-social-dialogue/database-european-social-dialogue-texts/.

26

(27)  V súlade s novou stratégiou EÚ pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025.

27

(28)  Spoločné vyhlásenie európskych sociálnych partnerov o poskytovaní starostlivosti o deti v EÚ, 24. novembra 2020.

28

(29)  https://deinstitutionalisationdotcom.files.wordpress.com/2017/07/guidelines-final-english.pdf/.

29

(30)  https://unric.org/en/who-warns-of-surge-of-domestic-violence-as-covid-19-cases-decrease-in-europe/; https://www.europarl.europa.eu/news/sk/press-room/20200406IPR76610/covid-19-stopping-the-rise-in-domestic-violence-during-lockdown.

30

(31)  V publikácii Brief no 3 – Domestic violence and its impact on the world of work (Správa č. 3 – Domáce násilie a jeho vplyv na svet práce), marec 2020, MOP hovorí o vysokých nákladoch, ktoré národným hospodárstvam spôsobuje domáce násilie. https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---gender/documents/briefingnote/wcms_738117.pdf).

31

Brief no 3 – Domestic violence and its impact on the world of work

(32)  Príklady najlepších postupov: Vodafone Toolkit on domestic violence and abuse at work: Recognise, respond and refer (Príručka nadácie Vodafone o domácom násilí a zneužívaní na pracovisku: rozpoznať, reagovať a pomôcť) https://www.vodafone.com/content/dam/vodcom/files/vodafone_domestic_violence_toolkit_2020.pdf.

32

(33)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2020/EN/COM-2020-24-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF.

33

(34)  https://www.ceep.eu/wp-content/uploads/2020/06/Final-22-06-20_Agreement-on-Digitalisation-2020.pdf.

34

(35)  https://www.europarl.europa.eu/news/sk/press-room/20210114IPR95618/parlament-pravo-odpojit-sa-od-prace-by-malo-byt-zakladnym-pravom-v-celej-eu, 472 poslancov hlasovalo za, 126 proti a 83 sa zdržalo.

35

---

PRÍLOHA

Tieto pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté (článok 59 ods. 3 rokovacieho poriadku):

Bod 4.3 (trinásta zarážka)

Vypustiť

| | 4.3 | Rovnako možno s prácou na diaľku spájať tieto riziká, ktoré spočívajú najmä v problémoch týkajúcich sa:

  [...]






  — | neistoty, pokiaľ ide o zodpovednosť zamestnávateľa za zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia na pracovisku, pracovných podmienok a vykonávania kolektívnych zmlúv. |
| --- | --- | --- | --- |

4.3

[...]

—

neistoty, pokiaľ ide o zodpovednosť zamestnávateľa za zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia na pracovisku, pracovných podmienok a vykonávania kolektívnych zmlúv.

Zdôvodnenie

V acquis communautaire sú zakotvené rozsiahle a komplexné ustanovenia, ktoré zaručujú zdravie a bezpečnosť na pracovisku pri práci na diaľku vrátane výslovných práv a povinností. V procese prípravy stanoviska sa nenašli žiadne dôkazy ani náznaky takejto neistoty.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 103 |
| --- | --- |
| Proti: | 112 |
| Zdržalo sa: | 25 |

Za:

103

Proti:

112

Zdržalo sa:

25

Bod 1.4

Zmeniť

| | 1.4 | EHSV berie na vedomie
  považuje platný právny a dodatočný rámec týkajúci sa práce
  pre prácu na diaľku za adekvátny a postačujúci. Ten zahŕňa smernicu o pracovnom čase, smernicu o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, smernicu o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom a samostatné rámcové dohody európskych sociálnych partnerov o práci na diaľku z roku 2002, ktoré sa v členských štátoch vykonávajú pomocou rôznych nástrojov, a o digitalizácii z roku 2020. EHSV vyzýva, aby sa urýchlene a účinne vykonávali, pričom im treba dodať nový impulz, a to aj prostredníctvom podpory kolektívneho vyjednávania na vnútroštátnej úrovni zameraného na dosiahnutie pozitívneho vplyvu na rodovú rovnosť.
  Konštatuje tiež, že neexistuje konsolidovaný európsky rámec pre prácu na diaľku. Európsky parlament uviedol, že „na zabezpečenie dôstojných pracovných podmienok a podmienok zamestnania v digitálnom hospodárstve je nevyhnutný legislatívny rámec na reguláciu podmienok telepráce v celej EÚ, ktorý bude prispievať k znižovaniu nerovností a riešeniu otázky chudoby pracujúcich“. EHSV preto odporúča preskúmať súčasné pravidlá s cieľom zistiť ich účinnosť vzhľadom na rýchle rozširovanie práce na diaľku, povedomie o nových rizikách a získané poznatky. Predovšetkým nabáda sociálnych partnerov, aby preskúmali rámcovú dohodu o práci na diaľku z roku 2002 a dodali jej nový impulz. |
| --- | --- | --- |

1.4

Zdôvodnenie

Cieľom navrhovanej zmeny je zvýšiť presnosť a jasnosť textu a zosúladiť ho s predmetom stanoviska.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 109 |
| --- | --- |
| Proti: | 112 |
| Zdržalo sa: | 18 |

Za:

109

Proti:

112

Zdržalo sa:

18

Bod 1.8

Vypustiť

| | 1.8 | Práca na diaľku však prináša riziko toho, že pracovníci sa stanú v pracovnej komunite neviditeľnými, budú im chýbať formálne a neformálne podporné štruktúry, osobné kontakty s kolegami a prístup k informáciám. V dôsledku toho môžu byť prehliadaní pri príležitostiach kariérneho postupu a odbornej prípravy a môžu im chýbať dôležité informácie týkajúce sa odmeňovania a platných práv pracovníkov. V prípade žien to môže prehĺbiť existujúce rodové nerovnosti, ako sú rozdiely v odmeňovaní žien a mužov. Navrhovaná smernica o transparentnosti odmeňovania, ktorú Európska komisia uverejnila 4. marca 2021, by mohla byť jedným z dôležitých prostriedkov riešenia nedostatku informácií, ktorý je spôsobený neviditeľnosťou. |
| --- | --- | --- |

1.8

Zdôvodnenie

Cieľom navrhovanej zmeny je, aby bol text presnejší a prehľadnejší, keďže prvky tohto bodu sú už zahrnuté v záveroch a odporúčaniach, ako aj v texte stanoviska.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 113 |
| --- | --- |
| Proti: | 125 |
| Zdržalo sa: | 13 |

Za:

113

Proti:

125

Zdržalo sa:

13

Nasledujúce body stanoviska sekcie boli zmenené podľa pozmeňovacích návrhov prijatých zhromaždením, avšak získali minimálne štvrtinu odovzdaných hlasov (článok 59 ods. 4 rokovacieho poriadku):

Bod 3.4

Zmeniť

| | 3.4 | Rodičia detí mladších ako 12 rokov predstavovali štvrtinu všetkých osôb pracujúcich na diaľku, pričom 22 % z nich malo omnoho väčšie problémy sústrediť sa na prácu a dosiahnuť primeranú rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom ako iné skupiny (17). Prácu z domu, najmä v prípade žien s opatrovateľskými povinnosťami, zhoršovali viaceré faktory napríklad chýbajúci tichý priestor, kde by bolo možné vykonávať prácu bez vyrušení, ale aj nedostatok dostupného času, ktorý by mohli venovať práci, a zároveň tendencia pracovať dlhšie a dokonca byť pripojení neustále a nedodržiavať pravidlá pripojenia a odpojenia, čo si vyžaduje lepšie presadzovanie príslušných existujúcich právnych predpisov a dôkladnejšie monitorovanie zo strany inšpektorátov práce. Osobitne zraniteľní boli osamelí rodičia, z ktorých 85 % v EÚ predstavujú ženy, keďže pandémia zhoršila ich aj tak krehkú rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom (18). |
| --- | --- | --- |

3.4

Výsledok hlasovania:

| Za: | 120 |
| --- | --- |
| Proti: | 111 |
| Zdržalo sa: | 15 |

Za:

120

Proti:

111

Zdržalo sa:

15

Bod 4.3 (dvanásta zarážka)

Zmeniť

| | 4.3 | Rovnako možno s prácou na diaľku spájať tieto riziká, ktoré spočívajú najmä v problémoch týkajúcich sa:

  [...]






  — | prekážok, ktoré bránia spojeniu so zástupcami odborov, |
| --- | --- | --- | --- |

4.3

[...]

—

prekážok, ktoré bránia spojeniu so zástupcami odborov,

[...].

Výsledok hlasovania:

| Za: | 124 |
| --- | --- |
| Proti: | 113 |
| Zdržalo sa: | 11 |

Za:

124

Proti:

113

Zdržalo sa:

11

---

(17)  Eurofound, 2020. Living, Working and COVID-19 (Život, práca a COVID-19).

(18)  Index rodovej rovnosti 2020: Digitalizácia a budúcnosť práce, EIGE.

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/26

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Jednotný európsky železničný priestor

[prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva Rady EÚ]

(2021/C 220/03)

| Spravodajca: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Spravodajca:

Stefan BACK

| Žiadosť o vypracovanie stanoviska | portugalské predsedníctvo Rady EÚ, 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 9. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 149/68/10 |

Žiadosť o vypracovanie stanoviska

portugalské predsedníctvo Rady EÚ, 26.10.2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

9. 3. 2021

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

149/68/10

1.   Závery a odporúčania

K otázkam, ktoré nastolilo portugalské predsedníctvo Rady EÚ

| 1.1. | EHSV sa domnieva, že hoci sa toho v priebehu tridsiatich rokov liberalizácie udialo v súvislosti s otvorením trhov a technickou harmonizáciou veľa, stále zostáva pred nami množstvo práce na regulačnej aj kultúrnej úrovni. V rámci potrebných opatrení sa musí venovať väčšia pozornosť rozvoju, prispôsobeniu a účinnému uplatňovaniu právnych predpisov v sociálnej oblasti. Musia sa snažiť dosiahnuť zvýšený podiel na trhu stanovený v stratégii Komisie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu a zlepšiť environmentálnu a sociálnu udržateľnosť. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sú potrebné opatrenia na uľahčenie cezhraničného prevádzkovania, a to vďaka zníženiu potreby hraničných kontrol a odstráneniu administratívnych problémov a oneskorení na hraničných priechodoch. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Je potrebné zlepšiť priority plánovania dopravy, plánovanie kapacít a informovanie, aby sa umožnila väčšia flexibilita a optimalizované plánovanie kapacity, pokiaľ ide o železničnú infraštruktúru, ale napríklad aj terminály, s cieľom optimalizovať multimodálne toky. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Na zlepšenie plynulých dopravných tokov a optimalizáciu využívania zdrojov, ako aj zabezpečenie zamestnanosti sú potrebné investície do infraštruktúry, ale aj do digitalizácie a modernizácie železničných koľajových vozidiel, ako napríklad do digitalizácie prostredníctvom zavádzania ERTMS a automatizovaných prepojení, vrátane investícií do spravodlivej transformácie a rozvoja zručností. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Na zlepšenie nákladnej železničnej dopravy EHSV odporúča ďalšie opatrenia, napr. spoluprácu medzi jednotlivými podnikmi a spôsobmi dopravy s cieľom lepšie dosiahnuť environmentálnu a sociálnu udržateľnosť a účinnosť, obnovenie európskeho systému jednotlivých vozňov, prepojenie strategickej infraštruktúry (napr. prístavov) so železničnými riešeniami, investície do priemyselných vlečiek, zapojenie veľkých logistických podnikov do modálneho preorientovania ich tokov, zabezpečenie environmentálneho a sociálne príkladného správania všetkých druhov dopravy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pokiaľ ide o verejný dlh, EHSV odporúča výnimku z maastrichtských kritérií pre verejné investície do dopravnej infraštruktúry aj po skončení pandémie COVID-19. Malo by sa posilniť úsilie EÚ podporovať investície do železničného sektora, aby sa propagoval sociálne a environmentálne udržateľný spôsob dopravy. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kľúčový význam má rozvoj infraštruktúry vrátane včasnej realizácie koridorov základnej siete TEN-T a koridorov nákladnej siete, a preto by mal mať vysokú prioritu, pokiaľ ide o financovanie a plánovanie. Vzhľadom na rozvoj železničnej siete EÚ po roku 2030 je mimoriadne dôležité, aby sa dosiahol pokrok smerom k budovaniu vysokorýchlostnej siete, ktorá by spájala všetky hlavné mestá EÚ a veľké mestá. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zdôrazňuje, že kvalifikovaní a motivovaní pracovníci a dobré pracovné podmienky sú nevyhnutným predpokladom pre úspešný rozvoj železničnej dopravy. Preto je dôležité, aby sa zaviedli primerané právne predpisy v sociálnej oblasti, a to aj v súvislosti s vysielaním pracovníkov železníc. EHSV zdôrazňuje v tejto súvislosti význam dobre fungujúceho sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Skúsenosti z krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa musia využiť na vytvorenie odolnejšieho a efektívnejšieho železničného systému. Plánovanie odolnosti sa musí vykonávať v úzkej konzultácii so sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Štatút manažéra infraštruktúry, ktorý bol pôvodne zavedený, nepochybne prispel k tomu, aby sa zabezpečilo nezávislé, spravodlivé a nediskriminačné prideľovanie kapacity infraštruktúry a zlepšil dôveru prevádzkovateľov v spravodlivé zaobchádzanie. Následné zmeny regulačného rámca v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/34/EÚ (1) však poskytli širší výber možností, pokiaľ ide o organizačný model, pričom sa zameriavali na nezávislosť manažéra infraštruktúry, pokiaľ ide o jeho tzv. základné funkcie (prideľovanie vlakovej trasy, rozhodovanie o spoplatňovaní a výber poplatkov), a transparentnosť zaručenú oddelenými účtami. Súčasné ustanovenia sú úplne vhodné na zabezpečenie nezávislosti a transparentnosti potrebnej pre dobré fungovanie vnútorného trhu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje, že integrované železničné systémy môžu zaručiť spravodlivé prideľovanie rovnako dobre, ako neintegrované systémy. EHSV poukazuje na skutočnosť, že mnoho veľkých a úspešných železničných krajín v Európe sa rozhodlo pre integrované železničné spoločnosti s cieľom zabezpečiť synergie, lepšiu koordináciu, flexibilitu a vnútorný trh práce na ochranu zamestnanosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Mechanizmus koordinácie medzi manažérmi infraštruktúry a prevádzkovateľmi, ako aj európskou sieťou manažérov infraštruktúry je základným prvkom, prostredníctvom ktorého možno dosiahnuť optimálnu účinnosť. |
| --- | --- |

1.12.

Ďalšie závery

| 1.13. | Manažéri infraštruktúry sa musia viac zamerať na problémové miesta, mestské oblasti, cezhraničné prepojenia a cezhraničné dopravné toky a spoluprácu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Možnosť koordinovaného riadenia dopravy a zdrojov na úrovni koridorov alebo EÚ je zaujímavá a musí sa preskúmať napríklad ako prvok v rámci realizácie koridoru železničnej nákladnej dopravy alebo ako súčasť koridorov základnej siete TEN-T. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV si kladie otázku, či železničná doprava potrebuje zmenu kultúry a prístup, ktorý sa oveľa viac zameriava na potreby zákazníkov, a to tak vo vzťahu k osobnej, ako aj nákladnej doprave. Európsky rok železníc 2021 by sa mal využiť ako možnosť na propagáciu tejto zmeny správania a rozvoj hladkej spolupráce medzi prevádzkovateľmi a zákazníkmi, ako aj na optimalizáciu využitia možností, ktoré ponúka digitalizácia. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV konštatuje, že pandémia COVID-19 pozdržala alebo zablokovala projekty a teraz je dôležité dohnať stratený čas. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Je zrejmé, že by sa mali zohľadniť súčasné potrebné politické opatrenia a nutné zlepšenia železničného systému s cieľom plniť ciele, pokiaľ ide o podiel tohto druhu dopravy, a umožniť mu, aby zaujal v plnej miere svoje miesto v udržateľnom európskom multimodálnom dopravnom systéme. Štátna pomoc a štátna intervencia budú aj po odznení krízy COVID-19 naďalej kľúčové na zabezpečenie základných služieb. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Pandémia ochorenia COVID-19 má nepriaznivý vplyv na všetky druhy osobnej železničnej dopravy a najmä na medzinárodné trasy. Vzhľadom na špecifiká železničného sektora, jeho stratu príjmov vo výške 26 miliárd EUR v roku 2020, straty za rok 2021, ako aj očakávané pomalé tempo oživenia, je potrebná primeraná a pružná finančná podpora pre železničné podniky a manažérov infraštruktúry, ktorá sa musí poskytovať účinným spôsobom s cieľom podporiť rozvoj trhu železničnej dopravy a konkurencieschopnosť tohto sektora voči iným druhom dopravy. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Zmluvy na poskytovanie služieb vo verejnom záujme sú nevyhnutné na zabezpečenie prístupných, cenovo dostupných a inkluzívnych služieb osobnej dopravy pre všetkých. EHSV považuje priame zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme za jedno z najefektívnejších a najúčinnejších opatrení na podporu železničnej osobnej dopravy. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Európsky rok železníc 2021 je výbornou príležitosťou zhodnotiť doterajší vývoj a stanoviť ciele do budúcnosti. EHSV preto požaduje nestrannú analýzu železničnej politiky EÚ a jej úspechov v súlade s oblasťou pôsobnosti uvedenou v bode 7.2 a v súlade s cieľmi dopravnej politiky stanovenými v článkoch 90 a 91 ZFEÚ s náležitým zreteľom na právo na primeranú službu vo verejnom záujme v prípade zlyhania trhu, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (2) a v článku 14, protokole 26 ZFEÚ a článku 36 Charty základných práv EÚ. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Všeobecné pripomienky/otázky portugalského predsedníctva

| 2.1. | Portugalské predsedníctvo žiadalo, aby sa stanovisko zameralo na tieto tri otázky: |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Aké ponaučenia by sa mohli vyvodiť z troch desaťročí snáh o liberalizáciu odvetvia železničnej dopravy v krajinách EÚ (a v Spojenom kráľovstve)? |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Oddelenie železničného systému vcelku zlepšilo alebo skôr poškodilo jeho výkonnosť? |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Malo by sa oddelenie manažérov infraštruktúry od prevádzkovateľov železničnej dopravy riadiť univerzálnym modelom alebo by sa mala podporovať pluralita modelov? |
| --- | --- |

2.4.

3.   Jednotný európsky železničný priestor

| 3.1. | Jednotný európsky železničný priestor bol načrtnutý v roku 1996 v bielej knihe o stratégii revitalizácie železníc Spoločenstva. Do praxe bol zavedený prostredníctvom štyroch legislatívnych balíkov, o ktorých sa rozhodlo v rokoch 2001, 2004, 2007 a 2016. V roku 2001 bol modálny podiel železničnej nákladnej dopravy (ak porovnávame druhy pozemnej dopravy) 17,5 %, v roku 2006 17,0 % a v roku 2018 17,9 %. Modálny podiel železničnej osobnej dopravy sa vyvíjal takto: 6,6 % v roku 2007, 6,6 % v roku 2010 a 6,9 % v roku 2018 (ak porovnávame všetky druhy osobnej dopravy). Len pozemná doprava: 6,9 % v roku 2007, 7,0 % v roku 2011 a 7,9 % v roku 2018 (3). Napriek rovnakému právnemu rámcu bol vývoj v jednotlivých členských štátoch odlišný. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ich výsledkom bolo otvorenie vnútroštátnych a medzinárodných trhov s osobnou a nákladnou dopravou, technickú harmonizáciu vrátane požiadaviek týkajúcich sa infraštruktúry a železničných koľajových vozidiel a spoločného európskeho systému riadenia železničnej dopravy (ERTMS), ktorý sa má používať predovšetkým v rámci siete TEN-T. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Rámec zabezpečuje nezávislosť manažérov infraštruktúry, pokiaľ ide o základné funkcie, ako je prideľovanie vlakových trás a ustanovenia o oddelených účtoch manažéra infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Legislatívny rámec zahŕňa smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/59/ES (4) o certifikácii rušňovodičov rušňov a vlakov v železničnom systéme v Spoločenstve, a to vrátane jazykovej kvalifikácie v medzinárodnej doprave alebo smernicu Rady 2005/47/ES (5) o Dohode medzi Spoločenstvom európskych železníc (CER) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o niektorých aspektoch pracovných podmienok mobilných pracovníkov, ktorí pôsobia v interoperabilnej cezhraničnej doprave v sektore železníc v súlade s článkom 155 ZFEÚ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V rámci sa takisto stanovuje koordinačný mechanizmus na vnútroštátnej úrovni medzi manažérmi infraštruktúry a prevádzkovateľmi, pokiaľ ide o ciele v oblasti údržby infraštruktúry a kapacity, intermodalitu a interoperabilitu, prístup k infraštruktúre a jej využívanie, ako aj intramodalitu a kvalitu služieb. Európska sieť manažérov infraštruktúry zabezpečuje spoluprácu a výmenu názorov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pravidlá osobnej dopravy zahŕňajú ustanovenia týkajúce sa zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme a verejného obstarávania, ako aj možnosť oznamovať všeobecné pravidlá týkajúce sa cien a úrovne služieb. Verejná osobná doprava je legislatívne upravená nariadením (ES) č. 1370/2007 [zmeneným a doplneným nariadením (EÚ) 2016/2338], v ktorom sa vyžaduje zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme príslušnými orgánmi v súlade s pravidlami stanovenými v tomto nariadení. Zahŕňajú právomoci príslušných orgánov a členských štátov nastoliť sociálne kritériá, sociálne normy a presun zamestnancov v prípade zmeny prevádzkovateľa. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Súčasný stav v oblasti vykonávania – pretrvávajúce problémy po 30 rokoch

| 4.1. | Takmer tri dekády úsilia otvoriť medzinárodný a vnútroštátny železničný trh EÚ s nákladnou a osobnou dopravou a harmonizovať rôzne technické a bezpečnostné predpisy a teda vytvoriť jednotný európsky železničný priestor zatiaľ nepriniesli žiadúce celkové výsledky. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Treba tiež pripomenúť, že pokiaľ ide o medzinárodné trasy osobnej železničnej dopravy a rozvoj kapacity tohto trhového segmentu, cieľom stratégie EÚ pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu je dosiahnuť do roku 2050 vytvorenie plne prevádzkyschopnej, multimodálnej transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) pre udržateľnú a inteligentnú dopravu s vysokorýchlostnou prepojenosťou. Tento druh prepojenia by mal byť schopný prepojiť veľké mestá EÚ s udržateľnými železničnými službami, ktoré budú schopné postupne a aspoň čiastočne nahradiť letecké spojenia v rámci kontinentu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Napriek úplnému otvoreniu trhu opatrenia na zabezpečenie slobodného a nediskriminačného prístupu k infraštruktúre, harmonizované technické pravidlá a administratívne zjednodušenie železničnej dopravy stále vykazujú značné nedostatky, pokiaľ ide o schopnosť zvýšiť podiel tohto druhu dopravy tak v osobnej, ako aj v nákladnej preprave. Viaceré z týchto slabín sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k oznámeniu Komisie o stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu (ďalej len „pracovný dokument“) a v ktorom sa uvádza niekoľko návrhov (6). Podobné názory sa v súvislosti so železničnou nákladnou dopravou uvádzajú v osobitnej správe Európskeho dvora audítorov na tému Železničná nákladná doprava v EÚ: stále nie na správnej dráhe. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV zastáva názor, že analýza obmedzená na implementáciu právneho rámca EÚ a meranie stupňa otvorenia trhu nepostačuje na úplnú analýzu a pochopenie nedostatkov jednotného európskeho železničného priestoru. EHSV preto žiada rozsiahlu a komplexnú analýzu faktorov úspechu a problémov spolu s posúdením súčasného rámca, a to vrátane jeho vplyvu na pracovné podmienky so zreteľom na záväzok vyplývajúci z článkov 90 a 91 ZFEÚ vytvoriť vnútorný trh s harmonizovanými pravidlami pre medzinárodnú dopravu a s vymedzením podmienok kabotáže, ako aj z článku 14 ZFEÚ o službách všeobecného hospodárskeho záujmu s náležitým zreteľom na zásady jednotného trhu a právo hospodárskej súťaže, ako sa stanovuje v železničnej doprave v nariadení (ES) č. 1370/2007, pričom by sa mala zohľadniť aj úloha členských štátov v tejto súvislosti, ako sa uvádza v protokole 26 ZFEÚ a článku 36 Charty základných práv. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Otvorenie trhu nebolo všade rovnako úspešné. Aj napriek tomu sa však nájde niekoľko pozitívnych príkladov. Napríklad Rakúsko, Nemecko a Švédsko dosiahli lepšie výsledky, pokiaľ ide o podiely druhov dopravy a objemy tovaru prepravovaného na železnici, a to napriek celkovému poklesu na úrovni celej EÚ (7). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Rakúska štátna železničná spoločnosť ÖBB úspešne vytvorila sieť medzinárodných nočných vlakových spojení, hoci jej podiel na domácom trhu v roku 2018 klesol z 88,4 % na 86,5 %. Z celkového obratu v roku 2019 vo výške 2,2 mld. EUR v oblasti osobnej dopravy pripadá približne 1,4 mld. EUR pravdepodobne na záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme (8). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme sú nevyhnutné na zabezpečenie prístupných, cenovo dostupných a inkluzívnych služieb osobnej dopravy pre občanov. Prístup na trh je otvorený pre komerčnú osobnú dopravu, často aj pre diaľkovú dopravu. Diaľkovú dopravu a regionálnu dopravu však nemožno oddeliť. Každý diaľkový vlak plní pre cestujúcich regionálne úlohy, najmä ak zastavuje v prímestských oblastiach. Regionálne trate zabezpečujú potrebný počet cestujúcich a napájajú sa na hlavné trate. Odbremeňujú tiež infraštruktúru „hlavných trás“ a zabezpečujú distribúciu v tejto oblasti.
  Členské štáty prijímajú ďalšie iniciatívy s cieľom vytvoriť kľúčové spojenia s novými vlakovými službami vrátane nočných vlakov s existujúcimi prevádzkovateľmi železničnej dopravy, ktorí sú v čele tohto vývoja. Takéto plány už oznámili napríklad Nemecko (TEE 2.0), Holandsko a Švédsko. EHSV zastáva názor, že tieto iniciatívy dokazujú zložitosť železničného systému a že voľný prístup na trh, ktorý od roku 2010 platí pre medzinárodnú osobnú dopravu, nie je tým správnym nástrojom na stimuláciu rozvoja (medzinárodnej) diaľkovej osobnej dopravy. Je nevyhnutná politická vôľa, politické rozhodnutia o uprednostňovaní ekologických a inkluzívnych riešení spolu s potrebnými investíciami a dobrou správou vecí verejných. |
| --- | --- |

4.7.

Členské štáty prijímajú ďalšie iniciatívy s cieľom vytvoriť kľúčové spojenia s novými vlakovými službami vrátane nočných vlakov s existujúcimi prevádzkovateľmi železničnej dopravy, ktorí sú v čele tohto vývoja. Takéto plány už oznámili napríklad Nemecko (TEE 2.0), Holandsko a Švédsko. EHSV zastáva názor, že tieto iniciatívy dokazujú zložitosť železničného systému a že voľný prístup na trh, ktorý od roku 2010 platí pre medzinárodnú osobnú dopravu, nie je tým správnym nástrojom na stimuláciu rozvoja (medzinárodnej) diaľkovej osobnej dopravy. Je nevyhnutná politická vôľa, politické rozhodnutia o uprednostňovaní ekologických a inkluzívnych riešení spolu s potrebnými investíciami a dobrou správou vecí verejných.

| 4.8. | EHSV považuje priame zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme za jedno z najefektívnejších a najúčinnejších opatrení na podporu železničnej osobnej dopravy. Predstavuje pilier železničných systémov napr. v Rakúsku a Švajčiarsku – v krajinách, ktoré sú lídrami z hľadiska trhového podielu. EHSV ďalej konštatuje, že neexistuje žiadna súvislosť medzi stupňom otvorenia trhu a spokojnosťou zákazníkov alebo cenami lístkov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Podľa uvedeného pracovného dokumentu Komisie však stále existuje niekoľko problémov, pokiaľ ide o vytvorenie prístupu na trh a zavedenie atraktívnych železničných spojení. Medzi hlavné uvádzané prvky patrí: |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Dostupnosť primeraných informácií, ktoré prevádzkovateľom umožnia predložiť adekvátne ponuky v rámci postupov verejného obstarávania, a to napriek zmenám, ktoré boli vykonané v rámci štvrtého železničného balíka z roku 2016, s cieľom zabezpečiť dostupnosť primeraných informácií pre uchádzačov. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Pre nových účastníkov zostáva veľkým problémom prístup k železničným koľajovým vozidlám. Dostupnosť železničných koľajových vozidiel s certifikáciou platnou v celej EÚ ako taká zostáva pomerne nízka, a to pokiaľ ide o koľajové vozidlá tak na osobnú, ako aj na nákladnú dopravu. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | V spojitosti s dostupnosťou železničných koľajových vozidiel a s ohľadom na záväzok vyplývajúci zo služieb vo verejnom záujme v osobnej doprave, ustanovenia nariadenia (ES) č. 1370/2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave poskytujú príslušným orgánom možnosť prijať opatrenia s cieľom uľahčiť takýto prístup, ak sa to považuje za potrebné. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | Priamy alebo kombinovaný predaj vlakových cestovných lístkov je naďalej problematický, najmä pokiaľ ide o aktuálne informácie o cestovnom, rezerváciách a preprave. |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.10. | Napriek ustanoveniam v štvrtom železničnom balíku, ktoré umožňujú prevádzkovateľom získať jednotný bezpečnostný certifikát od Európskej železničnej agentúry pre prevádzku v celej EÚ, nie je harmonizovaných niekoľko pravidiel, v dôsledku čoho vznikajú dodatočné komplikácie a vyššie náklady na cezhraničné operácie, a najmä meškania na hraničných priechodoch. Harmonizácia týchto pravidiel preto môže byť významnou úlohou do budúcnosti a predpokladom budúcich spoločných riešení v digitálnej oblasti a v oblasti automatizácie. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV zdôrazňuje, že technická harmonizácia a modernizácia infraštruktúry sú dôležitejšou výzvou než otvorenie trhu. Investície do modernizácie infraštruktúry a železničných koľajových vozidiel sú veľmi nákladné. Inovácie v železničnej doprave, ako napríklad vysokorýchlostné železnice, vyvinuli v skutočnosti štátni prevádzkovatelia s verejnou podporou. V oblasti výskumu a inovácií existujú osobitné pravidlá štátnej pomoci. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV berie na vedomie, že Komisia spolupracuje so železničným sektorom a členskými štátmi s cieľom uľahčiť prekračovanie hraníc na koridoroch nákladnej železničnej dopravy. EHSV sa domnieva, že je dôležité, aby Komisia vypracovala rozsiahly zoznam existujúcich prekážok vrátane rôznych problémov s prístupom a navrhla riešenia. V tejto súvislosti EHSV vyzýva, aby sa do prípravných prác Komisie zapojili sociálni partneri. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | V súvislosti so železničnou nákladnou dopravou sa vynára niekoľko konkrétnych otázok. V pracovnom dokumente sa uviedli tieto pripomienky a návrhy: |
| --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | Povaha trhu s nákladnou dopravou sa zmenila. Vyšší podiel prepravovaného tovaru, ktorý si vyžaduje flexibilitu a väčšiu spoľahlivosť v rámci komplexných dodávateľských reťazcov s vysokou hodnotou, často znevýhodňuje železničnú dopravu z toho dôvodu, že je menej presná, spoľahlivá, predvídateľná a pružná. Napríklad v prvom štvrťroku 2018 malo viac ako 50 % vlakov prevádzkovaných v alpskom koridore pre nákladnú dopravu viac ako trojhodinové meškanie. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.13.2. | Informácie o prevádzke sú nedostatočné, napríklad pokiaľ ide o informácie o tom, kde sa vlaky nachádzajú, či informácie o predpokladanom čase príchodu. Okrem toho sa riadenie kapacity a prepravy vo všeobecnosti nekoordinuje medzi železničnou infraštruktúrou a zariadeniami, ako sú terminály. To bráni optimalizácii riadenia zdrojov. |
| --- | --- |

4.13.2.

| 4.13.3. | Nedostatok moderných automatizovaných spriahacích systémov v EÚ, ktoré sa inde vo svete bežne používajú, obmedzuje možnosti dopravy s jednotlivými vozňami. |
| --- | --- |

4.13.3.

| 4.13.4. | Nákladná doprava nie je pri plánovaní kapacít prioritná, či už ide o plánovanie na cezhraničnej alebo vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

4.13.4.

| 4.13.5. | Dlhodobé plánovanie kapacity a plánovanie cestovného poriadku sťažuje realizáciu trhovo orientovaných obchodných modelov a znemožňuje, aby železnica reagovala na krátkodobý dopyt zákazníkov. Uprednostňovanie vnútroštátnej dopravy a nedostatočná koordinácia cezhraničného plánovania spôsobujú ďalšie problémy v oblasti cezhraničnej nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

4.13.5.

| 4.13.6. | Nízka ziskovosť znižuje objem investícií a investície do infraštruktúry nie sú primerane koordinované na cezhraničnej úrovni, dokonca ani na kľúčových koridoroch. |
| --- | --- |

4.13.6.

| 4.13.7. | Snáď by sa aspoň časť problémov týkajúcich sa koordinácie a plánovania cezhraničnej nákladnej dopravy mohla riešiť v rámci prebiehajúceho hodnotenia nariadenia, ktorým sa zriaďujú európske koridory železničnej nákladnej dopravy (9). |
| --- | --- |

4.13.7.

| 4.14. | Vo všeobecnosti sa zdá, že je potrebné prepracovať proces riadenia železničnej kapacity so zámerom umožniť prevádzkovateľom poskytovať služby na základe potrieb svojich zákazníkov, a to náležite spoľahlivým, dochvíľnym a pružným spôsobom. To si okrem iného vyžaduje komplexný pohľad na riadenie kapacity zahŕňajúci osobnú aj nákladnú dopravu, aby sa uľahčilo jej optimalizované využitie. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Pokiaľ ide o železničnú nákladnú dopravu, podobné pripomienky, ako v pracovnom dokumente Komisie, uvádza aj Dvor audítorov vo svojej osobitnej správe o železničnej nákladnej doprave.
  V osobitnej správe sa uvádza niekoľko odporúčaní týkajúcich sa zlepšenia fungovania trhu so železničnou nákladnou dopravou vrátane lepšieho dohľadu s cieľom bojovať proti protisúťažnému správaniu etablovaných dopravných podnikov a manažérov infraštruktúry, lepšieho riadenia dopravných tokov na koridoroch železničnej nákladnej dopravy, monitorovania výkonnosti a lepšieho zacielenia potrieb infraštruktúry. |
| --- | --- |

4.15.

V osobitnej správe sa uvádza niekoľko odporúčaní týkajúcich sa zlepšenia fungovania trhu so železničnou nákladnou dopravou vrátane lepšieho dohľadu s cieľom bojovať proti protisúťažnému správaniu etablovaných dopravných podnikov a manažérov infraštruktúry, lepšieho riadenia dopravných tokov na koridoroch železničnej nákladnej dopravy, monitorovania výkonnosti a lepšieho zacielenia potrieb infraštruktúry.

| 4.16. | Osobitná správa Dvora audítorov sa zaoberá aj otázkou rušňovodičov, a to aj pokiaľ ide o jazykový režim podľa smernice 2007/59 o certifikácii rušňovodičov, a navrhuje sa v nej, aby sa jazykové požiadavky stanovené v prílohe VI bod 8 nahradili požiadavkami na znalosť jediného jazyka, ktorý sa má používať na účely medzinárodnej železničnej dopravy. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Osobitná správa dospela k záveru, že ak sa zistené strategické a regulačné problémy nevyriešia, dodatočné financovanie nebude postačovať. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Pozornosť by sa mala upriamiť aj na ministerské vyhlásenie o koridoroch železničnej nákladnej dopravy z 21. septembra 2020, v ktorom sa zdôrazňuje význam digitalizácie a včasnej realizácie koridorov základnej siete TEN-T a zavádzania ERTMS. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Zdá sa, že existuje všeobecná zhoda o tom, že kvalifikovaní zamestnanci železníc a dobré pracovné podmienky majú veľký význam. To si vyžaduje kroky na zabránenie sociálnemu dumpingu v železničnom sektore, ktorý sa vyvíja s prebiehajúcim otváraním trhu, podobne ako v iných odvetviach dopravy v EÚ. Existujúce predpisy – napríklad smernica o vysielaní pracovníkov – nie vždy dostatočne reagujú na situáciu pracovníkov železníc, pretože nezohľadňujú osobitné požiadavky vysoko mobilných pracovníkov napr. na železniciach. Táto skutočnosť sťažuje aj monitorovanie. EHSV preto zastáva názor, že môžu byť potrebné osobitné pravidlá týkajúce sa pracovníkov v železničnej doprave, podobne, ako v prípade cestnej dopravy, |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | EHSV v tejto súvislosti berie na vedomie aj nedostatky týkajúce sa sociálnych ustanovení a právnych predpisov v železničnom sektore a ich vykonávania a presadzovania, na ktoré upozornili sociálni partneri v železničnej doprave, ako napríklad vykonávanie sociálnych doložiek nariadenia o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme a vykonávanie, monitorovanie a presadzovanie smernice 2005/47/ES o pracovných podmienkach mobilných pracovníkov, ktorí pôsobia v cezhraničnej doprave. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EHSV v plnej miere podporuje spoločné povedomie o význame kvalifikovaného železničného personálu a dobrých pracovných podmienok a pripomína dohodu z roku 2004 týkajúcu sa časov jazdy a odpočinku mobilných pracovníkov zapojených do cezhraničných služieb, ktorú uzavreli sociálni partneri v januári 2004 v rámci sociálneho dialógu a ktorá sa vykonáva prostredníctvom smernica 2005/47/ES. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | EHSV berie na vedomie vôľu sociálnych partnerov pokračovať ďalej v sociálnom dialógu s cieľom zlepšiť monitorovanie vykonávania tejto dohody. V spoločnom vyhlásení sa zaviazali podporovať cezhraničné operácie, vyhýbať sa hospodárskej súťaži založenej výlučne na rozdielnych pracovných podmienkach, a zachovať rovnaké podmienky pre všetky spoločnosti, ktoré vykonávajú cezhraničné operácie (10).
  Pokiaľ ide o smernicu 2005/47/ES, sociálni partneri zdôraznili, že jedným zo zistení projektu je, že riadnemu monitorovaniu a presadzovaniu dohody na úrovni členských štátov bráni nejasnosť v súvislosti s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. Dokonca aj v situáciách, keď je jasne stanovený orgán – zvyčajne národný inšpektorát práce – sa zdá, že mu chýbajú potrebné zdroje, kapacity a/alebo povedomie o dohode a smernici, ktorou sa vykonáva, aby si mohol účinne plniť svoje povinnosti. EHSV predpokladá, že EÚ musí konať. |
| --- | --- |

4.22.

Pokiaľ ide o smernicu 2005/47/ES, sociálni partneri zdôraznili, že jedným zo zistení projektu je, že riadnemu monitorovaniu a presadzovaniu dohody na úrovni členských štátov bráni nejasnosť v súvislosti s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. Dokonca aj v situáciách, keď je jasne stanovený orgán – zvyčajne národný inšpektorát práce – sa zdá, že mu chýbajú potrebné zdroje, kapacity a/alebo povedomie o dohode a smernici, ktorou sa vykonáva, aby si mohol účinne plniť svoje povinnosti. EHSV predpokladá, že EÚ musí konať.

| 4.23. | EHSV berie na vedomie vyhlásenie sociálnych partnerov, pokiaľ ide o nariadenie (ES) 1370/2007 o službách vo verejnom záujme, že dôsledky hospodárskej súťaže by nemali mať vplyv na pracovné podmienky zamestnancov poskytujúcich služby tým, že sa na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni budú požadovať záväzné sociálne normy a/alebo povinný presun pracovníkov v prípade zmeny prevádzkovateľa (11). Toto nie je dostatočne implementované a zabezpečené v praxi a EÚ bude musieť zakročiť. EHSV žiada Komisiu, aby pozorne monitorovala vykonávanie týchto ustanovení a v prípade potreby podnikla príslušné kroky. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Zdá sa, že medzi prevádzkovateľmi panuje zhoda, že tento sektor teraz potrebuje čas na to, aby si osvojil štvrtý železničný balík a prispôsobil sa mu. |
| --- | --- |

4.24.

5.   Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 – test odolnosti

| 5.1. | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 bola pre železničnú dopravu, rovnako ako pre všetky ostatné dopravné odvetvia a všetkých pracovníkov v oblasti dopravy veľkou skúškou a výzvou. Spoľahlivosť, bezpečnosť a centrálny význam, ktorý železnice zohrávajú v doprave osôb a tovaru, sú pozitívnym zistením z pandémie COVID-19, a to aj vďaka úsiliu, ktoré železniční zamestnanci vyvíjali aj za veľmi ťažkých okolností. Mnohým železničným spoločnostiam pomohla preklenúť zložité obdobie s prudkým úpadkom objemu prepravy štátna pomoc. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Podľa údajov zhromaždených Spoločenstvom európskych železničných a infraštruktúrnych spoločností má pandémia ochorenia COVID-19 nepriaznivý vplyv na všetky druhy osobnej železničnej dopravy a najmä na medzinárodné trasy. Straty príjmov dosiahli v roku 2020 výšku 26 miliárd EUR a pokračovali v prvých mesiacoch roku 2021. Očakáva sa tiež, že oživenie bude pokračovať pomalým tempom. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 však takisto pomohla pochopiť, že treba vypracovať opatrenia na zvýšenie odolnosti a zlepšiť súdržnosť a koordináciu siete a venovať väčšiu pozornosť rozvoju cezhraničnej infraštruktúry (12). Pandémia však takisto ukázala, že mestá zohrávajú najdôležitejšiu úlohu pri riešení dopravných problémov, nemali by zostať osamotené, a že EÚ musí mestám venovať maximálnu pozornosť. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Počas pandémie boli štátom vlastnení prevádzkovatelia povinní pokračovať v osobnej a nákladnej doprave a zabezpečovať bezpečnú prevádzku. Štátna pomoc a štátne intervencie často zabezpečili, aby sa železničný systém nezrútil, čo je nevyhnutné na zabezpečenie základných služieb. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Otázky týkajúce sa oddelenia, ktoré nastolilo predsedníctvo

| 6.1. | Dve otázky týkajúce sa oddelenie infraštruktúry a prevádzky, ktoré položilo predsedníctvo, sú dobre zodpovedané v podobe ustanovení kapitoly II v oddieloch 1 a 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/34/EÚ v znení zmien, ktorých cieľom je zabezpečiť nezávislosť riadenia železničných podnikov a manažérov infraštruktúry (oddiel 1) a oddeliť správu infraštruktúry od dopravných činností od rôznych druhov dopravy (oddiel 2). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | V uvedených ustanoveniach sa stanovuje široký výber možností v spojitosti s organizačnou formou, ak je zabezpečená nezávislosť subjektu, ktorý zaisťuje správu infraštruktúry so zreteľom na prideľovanie vlakových trás a spoplatňovanie. Zdá sa, že to isté platí aj v súvislosti s povinnosťou viesť oddelené účtovníctvo medzi správou infraštruktúry a prevádzkovými činnosťami a medzi činnosťami v oblasti osobnej a nákladnej dopravy a transparentnosťou verejných finančných prostriedkov, ktoré sa vyplácajú za plnenie úloh vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Záruka neutrality, pokiaľ ide o prideľovanie vlakových trás a spoplatňovanie, ako aj transparentnosť, ktorú poskytujú ustanovenia o účtovníctve, sa musia považovať za prospešné, pretože zabezpečujú rovnaké podmienky a transparentnosť. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Treba si tiež všimnúť, že veľké železničné krajiny ako Nemecko, Poľsko, Taliansko, Rakúsko, Švajčiarsko si zachovali integrované železničné spoločnosti, pričom je zaručená nezávislosť manažéra infraštruktúry, pokiaľ ide o základné funkcie prideľovania vlakovej trasy, rozhodovanie o spoplatňovaní a výber poplatkov. Francúzsko napríklad reintegrovalo riadenie a prevádzku infraštruktúry. Domnievajú sa, že pre železničný systém je prospešné využívať synergie, zaručiť užšiu spoluprácu, väčšiu flexibilitu atď. Mal by sa zohľadniť aj prínos pre železničný personál, v súvislosti s veľkým vnútorným trhom práce, najmä pre tie povolania, ktoré súvisia s bezpečnosťou a sú podmienené zdravotnými a psychologickými požiadavkami. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Slobodný výber organizačnej formy však treba hodnotiť pozitívne, a preto by sa od členských štátov nemalo oddelenie vyžadovať. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Záverečné pripomienky

| 7.1. | Z uvedených faktov vyplýva, že európsky železničný priestor vôbec nie je dokonalý. Je nevyhnutná hlbšia analýza faktorov úspechu, ako aj vplyvu na pracovné podmienky. V dostupných analýzach sa posúdili problémy týkajúce sa vykonávania existujúcich právnych predpisov, okrem iného prístupu na trh, interoperability a technickej harmonizácie vrátane neúplnej harmonizácie prevádzkových a technických pravidiel. Zistili sa v nich však aj problémy s nákladmi, nedostatok presnosti, nedostatok koľajových vozidiel schopných pohybovať sa v rámci celej EÚ a všeobecné problémy pri prispôsobovaní sa okolnostiam otvoreného trhu. Zdá sa, že nebola vykonaná žiadna analýza možných vplyvov otvorenia trhu na pracovné podmienky. Mnohé veci by sa mohli a mali zlepšiť, aby systém fungoval lepšie, stal sa konkurencieschopnejším a zvýšil svoj podiel na trhu v celej EÚ a stal sa plnohodnotným aktérom v rámci efektívneho environmentálne a sociálne udržateľného multimodálneho systému dopravy a mobility, ktorý je na prospech užívateľom aj životnému prostrediu. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV sa domnieva, že je načase, aby sa zhodnotil všeobecný stav železničného systému EÚ. EHSV preto žiada rozsiahlu a komplexnú analýzu faktorov úspechu a problémov spolu s posúdením súčasného rámca, a to vrátane jeho vplyvu na pracovné podmienky. EHSV požaduje nestranné posúdenie so zreteľom na záväzok vyplývajúci z článkov 90 a 91 ZFEÚ vytvoriť vnútorný trh s harmonizovanými pravidlami pre medzinárodnú dopravu a s vymedzením podmienok kabotáže s náležitým zreteľom na ustanovenia týkajúce sa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu stanovené v článku 14 ZFEÚ spolu s protokolom 26 ZFEÚ a článkom 36 Charty základných práv EÚ. V analýze by sa mali zohľadniť environmentálne aspekty a ciele stanovené v Európskej zelenej dohode, úloha železničnej dopravy ako služby všeobecného záujmu a pre sociálnu a hospodársku súdržnosť, konkurencieschopnosť železničnej dopravy a jej fungovanie v multimodálnom cezhraničnom dopravnom systéme, a to na základe spolupráce, efektívne využívanie zdrojov, úroveň služieb a spokojnosť zákazníkov/spotrebiteľov, pričom by sa osobitná pozornosť mala venovať účinkom na pracovné podmienky zamestnancov. Európsky rok železníc 2021 je výbornou príležitosťou zhodnotiť doterajší vývoj a stanoviť ciele do budúcnosti. |
| --- | --- |

7.2.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 32.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s 1.

2

(3)  Z rôznych štatistických príručiek EÚ.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 51.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 195, 27.7.2005, s. 15.

5

(6)  SWD(2020) 331 final [dostupné iba v angličtine].

6

dostupné iba v angličtine

(7)  Osobitná správa Dvora audítorov z roku 2016, Železničná nákladná doprava v EÚ: stále nie na správnej dráhe, body 23 – 27.

7

(8)  ÖBB Holding Geschäftsbericht 2019 (Výročná správa holdingu ÖBB), s. 61 a 65 – 66.

8

(Výročná správa holdingu ÖBB)

(9)  Ú. v. EÚ L 276, 20.10.2010, s. 22.

9

(10)  Hodnotenie vykonávania a uplatňovania dohody o niektorých aspektoch pracovných podmienok mobilných pracovníkov, ktorí pôsobia v interoperabilnej cezhraničnej doprave v sektore železníc; Projekt „Rail mobile workers“ (Mobilní pracovníci na železnici) – Spoločné závery železničných sociálnych partnerov Spoločenstvo európskych železníc (CER) a Európska federácia pracovníkov v doprave (ETF).

10

(11)  https://www.etf-europe.org/resource/joint-cer-etf-opinion-protection-of-staff-september-2013

11

(12)  Pozri napríklad Bundeministerium für Verkehr und digitale Infrastruktur „Folgerungen für die zukünkftige Verkehrspolitik nach den Erfahrungen und dem Umgang mit der COVID – 19 Pandemie“; Wissenschaftlicher Beirat beim Bundesminister für Verkehr und digitale Infrastruktur Nr 2/Jahr 2020 (Spolkové ministerstvo dopravy a digitálnej infraštruktúry „Dôsledky pre budúcu dopravnú politiku v nadväznosti na skúsenosti a riadenie pandémie COVID-19; Vedecký poradný vestník spolkového ministra dopravy a digitálnej infraštruktúry č. 2/rok 2020).

12

Bundeministerium für Verkehr und digitale Infrastruktur „Folgerungen für die zukünkftige Verkehrspolitik nach den Erfahrungen und dem Umgang mit der COVID – 19 Pandemie“; Wissenschaftlicher Beirat beim Bundesminister für Verkehr und digitale Infrastruktur Nr 2/Jahr 2020

---

PRÍLOHA

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli zamietnuté v priebehu diskusie:

Bod 1.17

Zmeniť

| | „Je zrejmé, že by sa mali zohľadniť súčasné potrebné politické opatrenia a nutné zlepšenia železničného systému s cieľom plniť ciele, pokiaľ ide o podiel tohto druhu dopravy, a umožniť mu, aby zaujal v plnej miere svoje miesto v konkurencieschopnom udržateľnom európskom multimodálnom dopravnom systéme. Štátna
  Tento sektor bude potrebovať štátnu pomoc aj počas zotavovania sa z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19a štátna intervencia
  pomoc na financovanie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme budú
  e aj po odznení krízy COVID-19 naďalej kľúčové
  á na zabezpečenie základných služieb.“ |
| --- | --- |

„Je zrejmé, že by sa mali zohľadniť súčasné potrebné politické opatrenia a nutné zlepšenia železničného systému s cieľom plniť ciele, pokiaľ ide o podiel tohto druhu dopravy, a umožniť mu, aby zaujal v plnej miere svoje miesto v konkurencieschopnom udržateľnom európskom multimodálnom dopravnom systéme. Štátna
  Tento sektor bude potrebovať štátnu pomoc aj počas zotavovania sa z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19a štátna intervencia
  pomoc na financovanie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme budú
  e aj po odznení krízy COVID-19 naďalej kľúčové
  á na zabezpečenie základných služieb.“

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 94 |
| --- | --- |
| Proti: | 119 |
| Zdržalo sa: | 7 |

Za:

94

Proti:

119

Zdržalo sa:

7

Bod 1.18

Zmeniť

| | „Zmluvy na poskytovanie služieb vo verejnom záujme sú nevyhnutné na zabezpečenie prístupných, cenovo dostupných a inkluzívnych služieb osobnej dopravy pre všetkých. EHSV považuje priame zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme za jedno z najefektívnejších a najúčinnejších opatrení na podporu železničnej osobnej dopravy.
  EHSV berie na vedomie, že v súčasnosti prevláda priame zadávanie zákaziek a že sa regulačný rámec vyvíja smerom k verejnej súťaži. EHSV očakáva, že Komisia poskytne analýzu výsledku týchto zmien zamerania, pokiaľ ide o cenovú dostupnosť a úroveň služieb stanovené v článku 11 nariadenia (ES) 1370/2007 v znení mien.“ |
| --- | --- |

„Zmluvy na poskytovanie služieb vo verejnom záujme sú nevyhnutné na zabezpečenie prístupných, cenovo dostupných a inkluzívnych služieb osobnej dopravy pre všetkých. EHSV považuje priame zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme za jedno z najefektívnejších a najúčinnejších opatrení na podporu železničnej osobnej dopravy.
  EHSV berie na vedomie, že v súčasnosti prevláda priame zadávanie zákaziek a že sa regulačný rámec vyvíja smerom k verejnej súťaži. EHSV očakáva, že Komisia poskytne analýzu výsledku týchto zmien zamerania, pokiaľ ide o cenovú dostupnosť a úroveň služieb stanovené v článku 11 nariadenia (ES) 1370/2007 v znení mien.“

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 97 |
| --- | --- |
| Proti: | 114 |
| Zdržalo sa: | 12 |

Za:

97

Proti:

114

Zdržalo sa:

12

Bod 4.6

Zmeniť

| | „Skutočne existuje všeobecná tendencia využívať záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme s výhradnými dopravnými právami na deficitných, zvyčajne regionálnych tratiach,, zatiaľ čo prístup na trh je otvorený na diaľkových tratiach. EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme pri poskytovaní cenovo dostupnej prístupnosti a zabezpečovaní celkovej súdržnosti železničného systému v osobnej doprave s cieľom zabezpečiť prístupnosť.
  Záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme sú nevyhnutné na zabezpečenie prístupných, cenovo dostupných a inkluzívnych služieb osobnej dopravy pre občanov. Prístup na trh je otvorený pre komerčnú osobnú dopravu, často aj pre diaľkovú dopravu. Diaľkovú dopravu a regionálnu dopravu však nemožno oddeliť. Každý diaľkový vlak plní pre cestujúcich regionálne úlohy, najmä ak zastavuje v prímestských oblastiach. Regionálne trate zabezpečujú potrebný počet cestujúcich a napájajú sa na hlavné trate. Odbremeňujú tiež infraštruktúru ‚hlavných trás‘ a zabezpečujú distribúciu v tejto oblasti.


  Členské štáty prijímajú ďalšie iniciatívy s cieľom vytvoriť kľúčové spojenia s novými vlakovými službami vrátane nočných vlakov s existujúcimi prevádzkovateľmi železničnej dopravy, ktorí sú v čele tohto vývoja. Takéto plány už oznámili napríklad Nemecko (TEE 2.0), Holandsko a Švédsko. Konkurencia prevádzkovateľov na talianskej vysokorýchlostnej sieti viedla k zlepšeniu kvality služieb, lacnejším cestovným lístkom a vyššej frekvencii spojení, čo viedlo k zjavnému presunu z leteckej dopravy na železničnú. Podobné iniciatívy sa plánujú aj v Španielsku. EHSV zastáva názor, že tieto iniciatívy poukazujú na možnosti súčasného rámca vytvoriť atraktívne a ekologické alternatívy dopravy, ako aj na potrebu opatrení na uľahčenie vytvárania cezhraničných spojení.
  EHSV zastáva názor, že tieto iniciatívy dokazujú zložitosť železničného systému a že voľný prístup na trh, ktorý od roku 2010 platí pre medzinárodnú osobnú dopravu, nie je tým správnym nástrojom na stimuláciu rozvoja (medzinárodnej) diaľkovej osobnej dopravy. Je nevyhnutná politická vôľa, politické rozhodnutia o uprednostňovaní ekologických a inkluzívnych riešení spolu s potrebnými investíciami a dobrou správou vecí verejných.“ |
| --- | --- |

„Skutočne existuje všeobecná tendencia využívať záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme s výhradnými dopravnými právami na deficitných, zvyčajne regionálnych tratiach,, zatiaľ čo prístup na trh je otvorený na diaľkových tratiach. EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme pri poskytovaní cenovo dostupnej prístupnosti a zabezpečovaní celkovej súdržnosti železničného systému v osobnej doprave s cieľom zabezpečiť prístupnosť.
  Záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme sú nevyhnutné na zabezpečenie prístupných, cenovo dostupných a inkluzívnych služieb osobnej dopravy pre občanov. Prístup na trh je otvorený pre komerčnú osobnú dopravu, často aj pre diaľkovú dopravu. Diaľkovú dopravu a regionálnu dopravu však nemožno oddeliť. Každý diaľkový vlak plní pre cestujúcich regionálne úlohy, najmä ak zastavuje v prímestských oblastiach. Regionálne trate zabezpečujú potrebný počet cestujúcich a napájajú sa na hlavné trate. Odbremeňujú tiež infraštruktúru ‚hlavných trás‘ a zabezpečujú distribúciu v tejto oblasti.

Členské štáty prijímajú ďalšie iniciatívy s cieľom vytvoriť kľúčové spojenia s novými vlakovými službami vrátane nočných vlakov s existujúcimi prevádzkovateľmi železničnej dopravy, ktorí sú v čele tohto vývoja. Takéto plány už oznámili napríklad Nemecko (TEE 2.0), Holandsko a Švédsko. Konkurencia prevádzkovateľov na talianskej vysokorýchlostnej sieti viedla k zlepšeniu kvality služieb, lacnejším cestovným lístkom a vyššej frekvencii spojení, čo viedlo k zjavnému presunu z leteckej dopravy na železničnú. Podobné iniciatívy sa plánujú aj v Španielsku. EHSV zastáva názor, že tieto iniciatívy poukazujú na možnosti súčasného rámca vytvoriť atraktívne a ekologické alternatívy dopravy, ako aj na potrebu opatrení na uľahčenie vytvárania cezhraničných spojení.
  EHSV zastáva názor, že tieto iniciatívy dokazujú zložitosť železničného systému a že voľný prístup na trh, ktorý od roku 2010 platí pre medzinárodnú osobnú dopravu, nie je tým správnym nástrojom na stimuláciu rozvoja (medzinárodnej) diaľkovej osobnej dopravy. Je nevyhnutná politická vôľa, politické rozhodnutia o uprednostňovaní ekologických a inkluzívnych riešení spolu s potrebnými investíciami a dobrou správou vecí verejných.“

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 104 |
| --- | --- |
| Proti: | 112 |
| Zdržalo sa: | 15 |

Za:

104

Proti:

112

Zdržalo sa:

15

Bod 4.7

Zmeniť

| | „EHSV berie na vedomie, že v súčasnosti prevažuje priame zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme a vývoj regulačného rámca smerom k verejnej súťaži. EHSV očakáva, že Komisia poskytne nestrannú analýzu výsledku tejto zmeny zamerania, pokiaľ ide o cenovú dostupnosť a úroveň služieb, ako sa predpokladá v článku 11 nariadenia (ES) č. 1370/2007 v znení zmien, a že analýza poskytne aj odporúčania týkajúce sa systému zadávania, ktorý poskytuje používateľom najlepšie výsledky z hľadiska nákladov a výnosov.
  EHSV považuje priame zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme za jedno z najefektívnejších a najúčinnejších opatrení na podporu železničnej osobnej dopravy. Predstavuje pilier železničných systémov napr. v Rakúsku a Švajčiarsku – v krajinách, ktoré sú lídrami z hľadiska trhového podielu. EHSV ďalej konštatuje, že neexistuje žiadna súvislosť medzi stupňom otvorenia trhu a spokojnosťou zákazníkov alebo cenami lístkov.“ |
| --- | --- |

„EHSV berie na vedomie, že v súčasnosti prevažuje priame zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme a vývoj regulačného rámca smerom k verejnej súťaži. EHSV očakáva, že Komisia poskytne nestrannú analýzu výsledku tejto zmeny zamerania, pokiaľ ide o cenovú dostupnosť a úroveň služieb, ako sa predpokladá v článku 11 nariadenia (ES) č. 1370/2007 v znení zmien, a že analýza poskytne aj odporúčania týkajúce sa systému zadávania, ktorý poskytuje používateľom najlepšie výsledky z hľadiska nákladov a výnosov.
  EHSV považuje priame zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme za jedno z najefektívnejších a najúčinnejších opatrení na podporu železničnej osobnej dopravy. Predstavuje pilier železničných systémov napr. v Rakúsku a Švajčiarsku – v krajinách, ktoré sú lídrami z hľadiska trhového podielu. EHSV ďalej konštatuje, že neexistuje žiadna súvislosť medzi stupňom otvorenia trhu a spokojnosťou zákazníkov alebo cenami lístkov.“

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 97 |
| --- | --- |
| Proti: | 114 |
| Zdržalo sa: | 12 |

Za:

97

Proti:

114

Zdržalo sa:

12

Bod 5.3

Zmeniť

| | „Počas pandémie boli štátom vlastnení prevádzkovatelia povinní
  schopní pokračovať v bezpečných službách osobnej a nákladnej doprave
  y a zároveň sa museli vyrovnať s výraznými stratami v dôsledku poklesu objemu týchto druhov dopravy
  zabezpečovať bezpečnú prevádzku. Štátna pomoc a opatrenia Európskej komisie a členských štátov na finančnú podporu železničnej dopravy, a to najmä uľahčením nepretržitých základných služieb vrátane cezhraničných, umožnili pokračovanie fungovania nevyhnutnej osobnej dopravy a dodávateľských reťazcov
  štátne intervencie často zabezpečili, aby sa železničný systém nezrútil, čo je nevyhnutné na zabezpečenie základných služieb.“ |
| --- | --- |

„Počas pandémie boli štátom vlastnení prevádzkovatelia povinní
  schopní pokračovať v bezpečných službách osobnej a nákladnej doprave
  y a zároveň sa museli vyrovnať s výraznými stratami v dôsledku poklesu objemu týchto druhov dopravy
  zabezpečovať bezpečnú prevádzku. Štátna pomoc a opatrenia Európskej komisie a členských štátov na finančnú podporu železničnej dopravy, a to najmä uľahčením nepretržitých základných služieb vrátane cezhraničných, umožnili pokračovanie fungovania nevyhnutnej osobnej dopravy a dodávateľských reťazcov
  štátne intervencie často zabezpečili, aby sa železničný systém nezrútil, čo je nevyhnutné na zabezpečenie základných služieb.“

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 94 |
| --- | --- |
| Proti: | 119 |
| Zdržalo sa: | 7 |

Za:

94

Proti:

119

Zdržalo sa:

7

Bod 6.5

Zmeniť

| | „EHSV sa preto domnieva, že
  S
  slobodný výber organizačnej formy však treba hodnotiť pozitívne, a preto by sa od členských štátov nemalo oddelenie vyžadovať. EHSV sa takisto nazdáva, že otvorený dialóg medzi manažérmi infraštruktúry a prevádzkovateľmi, ktorý bol zavedený štvrtým železničným balíkom, prináša pridanú hodnotu, pretože umožňuje výmenu relevantných informácií s cieľom zlepšiť fungovanie železničnej dopravy a intermodalitu.“ |
| --- | --- |

„EHSV sa preto domnieva, že
  S
  slobodný výber organizačnej formy však treba hodnotiť pozitívne, a preto by sa od členských štátov nemalo oddelenie vyžadovať. EHSV sa takisto nazdáva, že otvorený dialóg medzi manažérmi infraštruktúry a prevádzkovateľmi, ktorý bol zavedený štvrtým železničným balíkom, prináša pridanú hodnotu, pretože umožňuje výmenu relevantných informácií s cieľom zlepšiť fungovanie železničnej dopravy a intermodalitu.“

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 95 |
| --- | --- |
| Proti: | 118 |
| Zdržalo sa: | 1 |

Za:

95

Proti:

118

Zdržalo sa:

1

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

559. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 24. 3. 2021 – 25. 3. 2021

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/38

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o stave energetickej únie za rok 2020 podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy

[COM(2020 950 final)]

a

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Celoúnijné posúdenie národných energetických a klimatických plánov: Stimulácia zelenej transformácie a podpora hospodárskej obnovy vďaka integrovanému energetickému a klimatickému plánovaniu

[COM(2020) 564 final]

(2021/C 220/04)

Spravodajca:TBL

| Konzultácia | Európska komisia, 11. 11. 2020 a 27. 11. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 9. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 236/4/6 |

Konzultácia

Európska komisia, 11. 11. 2020 a 27. 11. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

9. 3. 2021

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

236/4/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Na Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) urobila dojem dôkladnosť a presnosť, s akou Komisia dokumentuje a hodnotí vývoj energetickej únie. Spôsob, akým boli vypracované a vyhodnotené národné energetické a klimatické plány (NEKP), ukazuje, že riadenie energetickej únie funguje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV s úľavou konštatuje, že aj keď niektoré členské štáty zjavne za cieľmi zaostávajú, energetické a klimatické ciele na rok 2020 sa vo všeobecnosti podarilo dosiahnuť. Nesmie to však viesť k spokojnosti. Ciele na nasledujúcich 30 rokov, počnúc súčasným desaťročím od roku 2020, sú oveľa ambicióznejšie. Tempo transformácie sa musí výrazne zvýšiť, nemala by sa však pri tom prehliadať sociálna a hospodárska situácia v jednotlivých členských štátoch. V opačnom prípade by bola ohrozená sociálna akceptácia investícií a reforiem zameraných na urýchlenie energetickej transformácie. Energetická transformácia je ohrozená aj vtedy, ak politika sľubuje účasť veľkých častí spoločnosti, ale v skutočnosti tento sľub neberie vážne a nerealizuje ho. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | O to dôležitejšie je teda zamerať sa nielen na globálne ciele (v oblasti klímy), ale aj na konkrétne ciele, ktoré si stanovila Komisia v rámcovej stratégii odolnej energetickej únie a v balíku opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov. V tejto súvislosti sú výsledky oveľa horšie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Najdôležitejším cieľom, ktorý Komisia uviedla v rámcovej stratégii, je ten, že občania by mali byť „v srdci energetickej únie“. Vo svojom oznámení o stave energetickej únie sa Komisia vôbec nezmieňuje o tom, do akej miery sa tento cieľ podarilo dosiahnuť, ani o stratégiách, ktoré v budúcnosti prijme na jeho dosiahnutie. To je pre EHSV úplne neprijateľné. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisia sa vo svojom hodnotení domnieva, že v NEKP členských štátov sa rozvoju energie pre občanov nevenuje dostatočná pozornosť. To je znepokojujúce. Je sklamaním, že jedinou reakciou Komisie je veľmi všeobecná výzva adresovaná členským štátom. Ak sa ambiciózne ciele, napríklad ciele stanovené v balíku opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov a v rámcovej stratégii pre energetickú úniu, nebudú dôsledne plniť, bude to mať negatívny vplyv nielen na energetickú úniu. V stávke je aj dôveryhodnosť európskej politiky ako celku. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Z tohto dôvodu sa EHSV domnieva, že Komisia by v budúcich správach mala podrobnejšie analyzovať mieru a kvalitu vykonávania, dodržiavania a presadzovania tretieho energetického balíka v členských štátoch, najmä pokiaľ ide o to, ako plánujú dosiahnuť, aby boli „občania v srdci energetickej únie“. V minulosti sa vykonávanie predpisov v energetike oneskorilo a často to nebolo na prospech občanov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kriticky treba posudzovať aj ďalšie tri ciele energetickej únie: zníženie energetickej závislosti znížením dovozu energie, odstránenie dotácií na zdroje energie škodlivé pre klímu a životné prostredie a prevzatie vedúcej úlohy v oblasti obnoviteľných energií, energetickej efektívnosti a elektromobility. Ani jeden z týchto troch cieľov nebol dosiahnutý, ako vyplýva z oznámení Komisie. Dôvody sa však neuvádzajú. Takisto sa nespomínajú ponaučenia, ktoré si treba vziať z týchto neúspechov, ani ďalšie kroky, napríklad v súvislosti s Fondom obnovy. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že NEKP členských štátov poukazujú na nedostatočnú súdržnosť európskej energetickej politiky. EHSV sa navyše domnieva, že väčšina NEKP je príliš nešpecifická, najmä pokiaľ ide o dôležité otázky energetickej bezpečnosti a spravodlivej transformácie (just transition). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV preto vyzýva Komisiu, aby pri posudzovaní NECP venovala väčšiu pozornosť primeranosti stratégií spravodlivej transformácie a hodnotila pri tom najmä dosahovanie týchto cieľov:






  — | uľahčenie zmeny zamestnania, |
| --- | --- | --- |

1.9.

—

uľahčenie zmeny zamestnania,

| — | podpora zamestnancov, ktorí prídu o zamestnanie v dôsledku dekarbonizácie (zaniknuté pracovné miesto by sa malo minimálne nahradiť iným rovnocenným pracovným miestom), |
| --- | --- |

—

podpora zamestnancov, ktorí prídu o zamestnanie v dôsledku dekarbonizácie (zaniknuté pracovné miesto by sa malo minimálne nahradiť iným rovnocenným pracovným miestom),

| — | boj proti energetickej chudobe a kompenzácia regresívnych distribučných účinkov, a |
| --- | --- |

—

boj proti energetickej chudobe a kompenzácia regresívnych distribučných účinkov, a

| — | využívanie regionálneho hospodárskeho potenciálu vyplývajúceho z obnoviteľných zdrojov energie a nových foriem účasti a participácie na výrobe elektrickej energie. |
| --- | --- |

—

využívanie regionálneho hospodárskeho potenciálu vyplývajúceho z obnoviteľných zdrojov energie a nových foriem účasti a participácie na výrobe elektrickej energie.

2.   Všeobecné pripomienky k dokumentom Komisie

| 2.1. | Komisia 25. februára 2015 predložila svoje oznámenie s názvom „Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy“ (1). V tejto stratégii sa zaoberala nasledujúcimi cieľmi:






  — | energetická bezpečnosť vrátane zníženia závislosti od dovozu energie, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

energetická bezpečnosť vrátane zníženia závislosti od dovozu energie,

| — | plne integrovaný európsky trh s energiou, |
| --- | --- |

—

plne integrovaný európsky trh s energiou,

| — | udržateľné, nízkouhlíkové hospodárstvo šetrné ku klíme, |
| --- | --- |

—

udržateľné, nízkouhlíkové hospodárstvo šetrné ku klíme,

| — | výskum, inovácie a konkurencieschopnosť s cieľom umožniť Európe stať sa svetovým lídrom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, |
| --- | --- |

—

výskum, inovácie a konkurencieschopnosť s cieľom umožniť Európe stať sa svetovým lídrom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov,

| — | európski pracovníci kvalifikovaní pre energetický systém budúcnosti, |
| --- | --- |

—

európski pracovníci kvalifikovaní pre energetický systém budúcnosti,

| — | dôvera investorov založená na cenových signáloch, ktoré odrážajú dlhodobé potreby a politické ciele. |
| --- | --- |

—

dôvera investorov založená na cenových signáloch, ktoré odrážajú dlhodobé potreby a politické ciele.

| 2.2. | Čo je však najpodstatnejšie, ako v tom čase uviedla Komisia, je vízia energetickej únie, „v ktorej srdci je občan“ a v ktorej „občania preberajú zodpovednosť za prerod energetického systému, vďaka novým technológiám platia menej za energie a aktívne sa zúčastňujú na trhu“, a ktorá „chráni zraniteľných odberateľov“. Okrem toho uviedla účasť zainteresovaných strán na formovaní energetickej únie ako prioritu a sociálne spravodlivú transformáciu ako základnú zásadu pri riadení energetickej transformácie. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisia ďalej objasnila, že energetická únia si vyžaduje integrované riadenie a monitorovanie. EÚ v tejto súvislosti vytvorila právny základ nariadením Európskeho parlamentu a Rady o riadení energetickej únie (EÚ) 2018/1999 (2). Na základe tohto nariadenia sú členské štáty povinné pravidelne predkladať národné energetické a klimatické plány (NEKP), ktoré by mali zahŕňať opis ich príspevkov na dosiahnutie cieľov energetickej únie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vo svojej správe o stave energetickej únie za rok 2020 Komisia uvádza pokrok dosiahnutý v rámci piatich okruhov:






  — | dekarbonizácia (vrátane rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov), |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

dekarbonizácia (vrátane rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov),

| — | energetická efektívnosť s osobitným zreteľom na zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti, |
| --- | --- |

—

energetická efektívnosť s osobitným zreteľom na zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti,

| — | bezpečnosť dodávok energie (vrátane zníženia dovozu energie do EÚ, zvýšenej flexibility a väčšej odolnosti národných energetických systémov), |
| --- | --- |

—

bezpečnosť dodávok energie (vrátane zníženia dovozu energie do EÚ, zvýšenej flexibility a väčšej odolnosti národných energetických systémov),

| — | vnútorný trh s energiou, |
| --- | --- |

—

vnútorný trh s energiou,

| — | Výskum a inovácie a konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

—

Výskum a inovácie a konkurencieschopnosť.

Venuje sa tiež téme „Energetická únia zo širšej perspektívy Európskej zelenej dohody“.

| 2.5. | Na tomto základe Komisia ustanovuje možné „snahy o zelenú obnovu a udržateľné hospodárstvo“. Najprv pritom skúma existujúce stratégie pre začlenenie energetického systému a vývoj v oblasti vodíka v Európe. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisia tiež zdôvodňuje potrebu zvýšiť cieľ v oblasti emisií CO2 tak, aby sa dosiahlo zníženie aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990, a avizuje stratégiu na zníženie emisií metánu a „víziu pre energiu na mori“. V tejto súvislosti kritizuje skutočnosť, že stratégie, ktoré členské štáty predložili vo svojich NEKP, sú často nejasné a nedostatočne konkrétne. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisia celkovo považuje situáciu za stále neuspokojivú, aj keď sa zistilo, že ciele v oblasti rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov za rok 2020 v celej EÚ boli v rozsiahlej miere dosiahnuté. V niektorých členských štátoch „je stále potrebný väčší pokrok“. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Žiada, aby sa vynaložilo väčšie úsilie v oblasti energetickej efektívnosti; veľké nedostatky boli zaznamenané najmä pri renovácii budov. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | K správe je prvýkrát pripojená podrobná analýza dotácií na energiu (3), v ktorej sa jasne uvádza, že a) sú stále potrebné lepšie údaje o dotáciách na energiu (4) a že b) „je zrejmé, že treba zintenzívniť úsilie“ o zníženie dotácií na fosílne palivá. Právne nástroje, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú na úrovni EÚ, sú označené ako nedostatočné. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Za „nie povzbudivú“ sa považuje aj skutočnosť, že investície do výskumu a vývoja v EÚ27 v tomto sektore klesajú a že Európa v porovnaní s ostatnými hospodárskymi regiónmi výrazne zaostáva. Komisia ohlasuje úsilie napríklad v oblastiach, ako sú akumulátory na uskladňovanie elektrickej energie a vodík, s cieľom oživiť výskum a inovácie a čeliť poklesu investícií zaznamenanému na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Zistilo sa, že náklady na dovoz energie sa v posledných rokoch opäť zvýšili (na viac ako 330 miliárd EUR ročne), čím sa zvrátil dovtedy klesajúci trend. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komisia na záver svojej správy potvrdzuje, že v súvislosti s krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 má Európa jedinečnú príležitosť investovať do podpory obnovy hospodárstva EÚ a zároveň urýchliť zelenú a digitálnu transformáciu. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Komisia vo svojom oznámení o celoúnijnom posúdení NEKP vyvodzuje doteraz pozitívny záver, keďže pokrok v znižovaní emisií skleníkových plynov a v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov umožnil v roku 2021 významne zvýšiť zodpovedajúce ciele do roku 2030. Komisia na druhej strane vidí obrovské nedostatky, pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, investície do výskumu a inovácie. S cieľom vyriešiť tieto nedostatky je potrebné, aby členské štáty zohľadnili nové možnosti financovania v rámci viacročného finančného rámca a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Všeobecné pripomienky EHSV

| 3.1. | Komisia si v prvom rade zaslúži výslovnú pochvalu: dôkladnosť riadenia energetickej únie, ktorá je vyjadrená v rozsiahlych dokumentoch (vrátane príloh), svedčí o veľkej serióznosti. Je to aj nevyhnutne potrebné, pretože doteraz stanovené ciele v oblasti zmeny klímy, ktoré sa majú sprísniť, sa dosahujú iba ťažko – ak vôbec. Cieľ dosiahnutia klimatickej neutrality v Európskej únii najneskôr do roku 2050 má epochálny význam a vyžaduje – zrejme historicky jedinečné – strategické plánovanie a koordináciu veľmi rozdielnych politických prístupov, ktoré musia ďaleko presahovať rámec toho, o čom sa doteraz rozhodlo. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV v tejto súvislosti jednoznačne súhlasí s Komisiou, keď zdôrazňuje, že členské štáty musia bezodkladne vypracovať a zaviesť jasnejšie stratégie. Pri tom treba náležitejšie zohľadniť vplyv na spoločnosť, zamestnanosť a zručnosti a ďalšie distribučné účinky energetickej transformácie, a vysvetliť, ako sa majú zvládnuť súvisiace výzvy. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Väčšina záverov Komisie je pochopiteľná a zaslúži si podporu. Týka sa to najmä konštatovania, že pokrok v dosahovaní cieľov znižovania emisií skleníkových plynov, zvyšovania energetickej efektívnosti a rozvoja obnoviteľných energií je odrazovým mostíkom pre väčšie ambície. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV tiež súhlasí s Komisiou v tom, že sú potrebné nové impulzy. Bolo by však vhodné, keby Komisia spresnila, v čom by mala byť podstata nových impulzov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Zdá sa tiež logické, že Komisia spája rozvoj energetickej únie s Európskou zelenou dohodou a politikou obnovy v súvislosti s pandémiou, pričom žiaden z týchto dvoch prvkov nebol zrejmý pri koncipovaní strategického rámca pre energetickú úniu a nariadenia o riadení energetickej únie. EHSV zdôrazňuje, že európska energetická únia predstavuje ideálny základ pre opatrenia v prospech Európskej zelenej dohody. Pre súčasné preskúmanie by bolo dôležitejšie, keby sa presnejšie identifikovali vzniknuté nedostatky a vypracovali protistratégie. K tomu nedošlo minimálne v troch prípadoch, ktorými sa budeme zaoberať nižšie. |
| --- | --- |

3.5.

Neuskutočnenie cieľa „Vízia energetickej únie, v ktorej srdci je občan“

| 3.6. | Ako sa uvádza v bode 2.2, Komisia označila dôležitosť politík vedených občanmi a zameraných na občanov za najdôležitejší(!) cieľ v strategickom rámci energetickej únie. Tomuto cieľu by sa preto v správe o stave energetickej únie mala venovať osobitná pozornosť, najmä prostredníctvom konkrétnych návrhov na transparentnú a aktívnu účasť a zapojenie občanov, sociálnych partnerov a zainteresovaných strán do rozhodovacích procesov, napr. NEKP a aktívnu účasť na trhu. V skutočnosti sa však v správe aspekt zapojenia vôbec nespomína, a neuvažuje sa ani o tom, či opatrenia navrhnuté do budúcnosti výslovne slúžia tomuto cieľu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tento problém sa súčasne vyskytuje aj v iných prípadoch, napríklad v stratégii integrácie energetického systému, ktorú predložila Komisia, kde občania figurujú iba ako spotrebitelia, a nie ako aktívni účastníci trhu. Aj pokiaľ ide o priority načrtnuté Európskou komisiou (5), konkrétne vodíkovú stratégiu a avizovanú „víziu pre energiu na mori“, je ťažké si predstaviť, že je vôbec možné alebo sa predpokladá zapojenie občanov. Preto si veľkú kritiku zasluhuje tvrdenie Komisie v oznámení o posúdení NEKP, že má v úmysle využiť zavedený mechanizmus financovania obnoviteľnej energie EÚ najmä na podporu technológií na mori. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komisia pritom ignoruje právne predpisy EÚ, pretože v odôvodnení 43 smernice Európskeho parlamentu a Rady o vnútornom trhu s elektrinou (EÚ) 2019/944 (6) sa uvádza: „energetické spoločenstvo [sa] stalo účinným a úsporným modelom napĺňania potrieb a očakávaní občanov [...]. [...] Priamym vzťahom so spotrebiteľmi iniciatívy energetického spoločenstva preukazujú svoj potenciál podpory integrovaného zavádzania nových technológií a vzorov spotrebiteľského správania vrátane inteligentných distribučných sietí a riadenia odberu. Energetické komunity môžu posilniť aj energetickú hospodárnosť na úrovni domácností a pomôcť v boji proti energetickej chudobe obmedzením spotreby a znižovaním taríf za dodávky elektriny. [...] Tam, kde sa takéto iniciatívy úspešne zaviedli, priniesli danému spoločenstvu [...] aj hospodárske, sociálne i environmentálne prínosy.“ Podľa európskych zákonodarcov má teda občianske energetické spoločenstvo schopnosť napraviť značný počet nedostatkov vyčítaných v dokumentoch Komisie. Preto je o to nepochopiteľnejšie, že sa tým Komisia vo svojich vlastných dokumentoch nezaoberá. Medzi ambíciou a realitou zíva obrovská priepasť a EHSV nedokáže odhaliť žiadnu skutočnú stratégiu Komisie, vďaka ktorej by sa občania stali aktívnymi partnermi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Túto kritiku však možno adresovať aj väčšine členských štátov, ktoré sú podľa článku 20 nariadenia (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie povinné do svojich NEKP zahrnúť informácie o občianskych energetických spoločenstvách. Komisia vo svojom hodnotení zdôrazňuje, že členské štáty tak neurobili vôbec alebo iba v nedostatočnej miere. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby v rámci nadchádzajúcej revízie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie navrhla konkrétnejšie usmernenia na podporu občianskych energetických spoločenstiev. |
| --- | --- |

3.9.

Neuskutočnenie cieľa „Bezpečnosť dodávok/Zníženie dovozu energie“

| 3.10. | Jedným zo strategických cieľov energetickej únie je zvýšenie energetickej bezpečnosti vrátane zníženia dovozu energie. Komisia viac-menej mimochodom konštatuje, že nedošlo k zjavnému pokroku: naopak, výdavky na dovoz energie sa opäť zvýšili. Zvyšujúci sa význam vodíka by mohol dokonca prispieť k tomu, že dovoz bude v budúcnosti naďalej stúpať, pretože Komisia sa vo svojej vodíkovej stratégii na dovoz vedome spolieha! EHSV očakáva, že Komisia v tejto súvislosti poskytne jednoznačné vysvetlenie. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV okrem toho žiada, aby sa pri zabezpečovaní nevyhnutného dovozu energie dodržiavala myšlienka európskej solidarity. Samostatné vnútroštátne iniciatívy, ako je projekt plynovodu Nord Stream 2, môžu ohroziť nielen ochranu klímy, ale aj bezpečnosť dodávok. Takéto kroky, ktoré narúšajú európsku solidaritu, ohrozujú dôveru občanov v EÚ a prestíž EÚ v tretích krajinách. |
| --- | --- |

3.11.

Neuskutočnenie cieľa „Inovácia, vedúce postavenie vo svete“

| 3.12. | Aj v súvislosti s inováciou vyvstáva negatívny obraz. Situácia v oblasti investícií do výskumu a inovácií a patentových prihlášok vykreslená v správe o stave energetickej únie marí vystatovačné ambície energetickej únie prevziať vedúce postavenie vo svete. Vzhľadom na toto znepokojujúce zistenie je potrebné vykonať presnú a hĺbkovú analýzu chýb, aby sa diferencovane a podrobne preskúmali príčiny tohto nesprávneho vývoja. Na tomto základe by sa mali vypracovať konkrétne protiopatrenia. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Na základe skutočností opísaných v bodoch 3.6. až 3.11. treba celkom jasne povedať: nestačí používať stále tie isté slogany, ak po nich nenasledujú konkrétne opatrenia. Inak bude spochybnená dôveryhodnosť európskej politiky. V žiadnych dostupných dokumentoch Komisie vrátane stratégie integrácie energetického systému a vodíkovej stratégie nie sú uvedené žiadne konkrétne opatrenia, ktoré by pomohli dosiahnuť uvedené ciele. |
| --- | --- |

3.13.

Význam energetickej únie zo sociálneho a regionálneho hľadiska

| 3.14. | V kapitolách 2.6 a 3.3 svojej správy o stave energetickej únie Komisia uvádza aj niekoľko sociálnopolitických úvah, ktoré EHSV pokladá za správne. Podporuje predovšetkým myšlienku prepojiť pomoc pri obnove po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19 s cieľmi politiky v oblasti klímy a energetiky. Plánované opatrenia týkajúce sa spravodlivej transformácie (just transition) a základ pre úspešné zapojenie verejnosti pri plnení cieľov politiky v oblasti klímy a energetiky sú takisto správne. To, či to skutočne pomôže splniť zásadu „na nikoho nezabudnúť“, bude závisieť konkrétne od operatívnosti a financovania jednotlivých nástrojov a ich konkrétnej implementácie na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV pripomína svoje presvedčenie vyjadrené v predchádzajúcich stanoviskách (7): Nielenže sa zdroje v rámci sociálnej a regionálnej súdržnosti a obnovy musia použiť tak, aby podporovali zmierňovanie zmeny klímy a energetickú transformáciu, ale klimatická a energetická politika musí (a môže) byť okrem toho koncipovaná tak, aby podporovala sociálnu a regionálnu súdržnosť. Takéto prístupy už existujú, niektoré z nich sú dokonca uvedené v oznámení o posúdení NEKP, napríklad projekty na vybudovanie solárnych fariem v bývalých oblastiach ťažby hnedého uhlia v Portugalsku a Grécku alebo veľmi strategicky zameraná podpora pre výrobcov-spotrebiteľov v Litve. Tieto príklady však zďaleka nie sú bežnou alebo rozšírenou praxou. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Existuje teda riziko, že energetická transformácia zvýši sociálne a regionálne rozdiely, napríklad ak Komisia zrealizuje integráciu energetického systému, rozvoj vodíkovej infraštruktúry a podporu energie na mori v súlade s plánom, pretože potom uprednostní centralizované prístupy na úkor decentralizovaných prístupov. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | V každom prípade je paralelné rozširovanie centralizovanej a decentralizovanej infraštruktúry problematické a hrozí, že povedie k zlým investíciám. Napríklad dochádza ku konkurenčnému využívaniu medzi komplexnou sieťou vodíkových potrubí a rozvojom systémov nízkoteplotného diaľkového vykurovania, ktorý sa požaduje v oznámení Komisie o posúdení NEKP. Z tohto dôvodu a v záujme investičnej istoty preto EHSV požadoval prijatie potrebných zásadných rozhodnutí (8). Tie majú strategický význam aj pre úspech energetickej únie, nie sú však ešte zohľadnené v dokumentoch, ktoré sa tu spomínajú. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Rovnako ako takmer vo všetkých nedávnych dokumentoch Komisie o energetickej politike, digitalizácia nezohráva žiadnu úlohu ani v správe o stave energetickej únie. Digitalizácia napriek tomu otvára zaujímavé koncepty, ako sú inteligentné mikrosiete (smart micro grids) a inteligentné trhy (smart markets), mikroobchodovanie (microtrading), virtuálne elektrárne atď. Všetky môžu prispieť k vyššej efektívnosti a výkonnosti vnútorného trhu s energiou, a to aj posilnením úlohy aktívnych spotrebiteľov. Komisia sa tým, hoci trochu stručne, zaoberala v rámcovej stratégii energetickej únie (9). To, že v správe o stave energetickej únie tento aspekt ignoruje, je nepochopiteľné najmä preto, že je potrebné dôkladne preskúmať využitie digitálnych technológií z hľadiska ich užitočnosti a možných etických problémov, najmä pokiaľ ide o dátovú suverenitu. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | V každom prípade je však potrebné zabezpečiť, aby digitalizácia bola navrhnutá v záujme koncových používateľov. Občania vzhľadom na nárast digitalizácie stále čakajú na zlepšenie služieb, ako je napr. denná zmena dodávateľa, okamžitá spätná väzba na chybné merače alebo podozrivé vzorce používania a bezproblémové postupy na pripojenie ich vlastnej výroby k sieti. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Konkrétne pripomienky

Kapitola „Dekarbonizácia“ v správe o stave energetickej únie

| 4.1. | Komisia oprávnene zdôrazňuje, že využívanie obnoviteľnej energie má veľa výhod. Kto má z toho úžitok, však závisí v rozhodujúcej miere od toho, či je energetická transformácia v zásade decentralizovaná alebo centralizovaná (10). Komisia o tom vo svojej správe mlčí. |
| --- | --- |

4.1.

Kapitola „Energetická bezpečnosť“ v správe o stave energetickej únie

| 4.2. | Komisia celkom oprávnene venuje veľkú pozornosť otázke bezpečnosti dodávok a v tejto súvislosti energetickej bezpečnosti. Jej význam pre ekonomiku je nevyčísliteľný. Okrem klasickej otázky závislosti od dovozu je potrebné predovšetkým myslieť na odolnosť voči vonkajším útokom, ako je počítačová kriminalita. Najnovšie zistenia výskumu (11) v tejto súvislosti hovoria, že najlepšou stratégiou pre vysokú odolnosť je posilnenie decentralizovaných štruktúr, ktoré majú schopnosť fungovať samostatne. Komisia by mala tieto zistenia väčšmi zohľadniť. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Je nepochybné, že zelený vodík v budúcnosti prispeje k zabezpečeniu európskeho energetického systému. EHSV odkazuje na svoje stanoviská o vodíkovej stratégii (12) a stratégii integrácie energetického systému (13). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | No i tu sa nesmie uvažovať len v kategóriách veľkého technologického rozsahu (vrátane rozvoja infraštruktúry na dovoz vodíka). Existuje celý rad inovačných, ekologických a predovšetkým regionálnych, resp. miestnych riešení, ktoré možno realizovať priamo na mieste (vrátane regionálnej výroby vodíka alebo syntetických e-palív). Zvýši sa tým bezpečnosť dodávok, zníži sa závislosť od dovozu a podporí sa zamestnanosť na miestnej úrovni vo forme zelených pracovných miest, ako aj tvorba hodnoty v regiónoch. Mikropodnikom, malým a stredným podnikom by sa tiež mala poskytnúť príležitosť podieľať sa na zelenej dohode a mať z nej úžitok, čím sa zvýši aj akceptovanie zelenej dohody a energetickej transformácie. |
| --- | --- |

4.4.

Kapitola „Vnútorné trhy s energiou“ v správe o stave energetickej únie a „Správa o pokroku v oblasti vnútorného trhu s energiou“

| 4.5. | Komisia uvádza, že balíkom opatrení v oblasti čistej energie sa vytvorili lepšie podmienky na podporu účasti spotrebiteľov na trhoch s energiou a na vytvorenie rovnakých podmienok pre nové subjekty na trhu. V tejto súvislosti sú však v skutočnosti relevantné iba ustanovenia smernice o vnútornom trhu s elektrinou. Zatiaľ sa ešte nedá určiť, do akej miery členské štáty účinne vykonali tieto ustanovenia. Záver Komisie je preto predčasný. EHSV naliehavo vyzýva na dôkladné vyhodnotenie dôležitého cieľa účasti spotrebiteľov, a to aj pokiaľ ide o účinky distribučnej politiky z hľadiska účasti domácností s nízkym príjmom. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komisia zdôrazňuje význam signálov trhových cien, a to nielen pre investorov. Je to nepochybne dôležitý aspekt. Je však potrebný diferencovanejší pohľad. Väčšina veľkoobchodných trhov s elektrinou uvádza krátkodobé ceny. To, či investorom vôbec vysielajú nejaké signály, je v energetickom hospodárstve kontroverzná otázka. EHSV už na túto skutočnosť poukázal vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (14). Preto nie je vhodné, aby Komisia v tejto súvislosti bez rozdielu odkazovala na „vnútorný trh s energiou“. Pre úspech energetickej únie, minimálne v odvetví elektroenergetiky, je nevyhnutná nová koncepcia trhu. Plná zodpovednosť za vyrovnanie odchýlky v oblasti obnoviteľných zdrojov sama osebe nepostačuje. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby čo najskôr predložila návrhy na novú koncepciu trhu. Malo by sa tiež dbať na zabezpečenie toho, aby platili rovnaké podmienky pre všetkých účastníkov na vyrovnávacích trhoch. Je to nevyhnutné aj pre úspech integrácie energetického systému (15). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Zároveň treba mať na pamäti, že ciele bezpečnosti dodávok a klimatickej neutrality nemožno dosiahnuť iba cenovými signálmi. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | V správe o pokroku v oblasti vnútorného trhu s energiou Komisia veľmi správne zdôrazňuje, že podpora hospodárskej súťaže na úrovni výroby a dodávok musí zostať prioritou energetickej politiky na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ. Čo presne to znamená v praxi, však ponecháva otvorené. Tvrdenie, že hospodársku súťaž môže stimulovať iba prepojenie trhu, je mylné a neodráža európske právo zakotvené v balíku opatrení v oblasti čistej energie. Pri uplatňovaní zásad prideľovania kapacity a riadenia preťaženia stanovených v článku 16 nariadenia o trhu s elektrinou by sa mala zohľadniť geografická situácia členských štátov, čo by tiež mohlo odôvodniť predĺženie lehoty na vybudovanie kapacity. V každom prípade je pre aktívnu hospodársku súťaž zvlášť dôležitý prístup na trh, najmä pre menších hráčov. Okrem iného tu má veľa čo ponúknuť digitalizácia. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komisia v správe o pokroku v oblasti vnútorného trhu s energiou tiež uvádza, že hoci tepelné elektrárne, ako napríklad plynové elektrárne s kombinovanou výrobou tepla a elektriny, môžu poskytnúť systému dôležitú flexibilitu, zle navrhnuté kapacitné mechanizmy môžu vážne narušiť vnútorný trh. EHSV v tejto súvislosti odkazuje na svoj postoj, ktorý vyjadril v stanovisku TEN/625. Vyzýva Komisiu, aby kriticky vyhodnotila kapacitné mechanizmy zavedené v členských štátoch, a to aj v súvislosti s dodržiavaním ustanovení článku 22 nariadenia o vnútornom trhu s elektrinou, ktoré stanovujú medznú hodnotu 550 g CO2/kWh. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komisia v správe o pokroku v oblasti vnútorného trhu s energiou pripomína, že prevádzkovatelia prenosových alebo distribučných sústav boli vo všeobecnosti vylúčení z vlastníctva a prevádzkovania systémov uskladňovania elektrickej energie. EHSV v zásade privítal toto rozhodnutie (16), pričom by sa prevádzkovateľom distribučných sústav malo umožniť vlastniť a prevádzkovať systémy uskladňovania elektrickej energie v záujme siete. Okrem toho sa domnieva, že to musí ísť ruka v ruke s posilnením inteligentných trhov (smart markets), aby prevádzkovatelia úložísk boli motivovaní sledovať signály prevádzkovateľov sietí a konfigurovať svoje úložiská spôsobom, ktorý slúži systému. Prevádzkovatelia sietí potrebujú na vysielanie signálov zodpovedajúce stimuly. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Distribučné siete zohrávajú zásadnú úlohu pri vytváraní inteligentných trhov a celkovo pri úspešnej energetickej transformácii. V budúcnosti sa preto energetická politika Únie musí viac zameriavať na ich modernizáciu. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV súhlasí s názorom Komisie, že hlavný cieľ smernice Rady 2003/96/ES (17) o zdaňovaní energie sa už nepodarí splniť. Podporuje preto zámer Komisie a žiada ambicióznu revíziu tejto smernice a ďalších mechanizmov s cieľom postupne ukončiť dotácie na fosílne palivá a internalizovať externé náklady. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV opätovne zdôrazňuje otázku energetickej chudoby a vyzýva Komisiu, aby prijala konkrétne opatrenia, ktoré prekračujú rámec abstraktných usmernení a smerujú k jej vymedzeniu a zriadeniu strediska na jej monitorovanie. EHSV opakovane zdôraznil, že rozsiahla účasť občanov v energetickom sektore je jedným z mnohých spôsobov, ako je možné túto situáciu napraviť. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | V tejto súvislosti EHSV pripomína svoj postoj, že je potrebné bezpodmienečne zabrániť „dvojúrovňovému energetickému spoločenstvu“. Nemôže sa stať, že z energetickej transformácie budú mať úžitok len finančne a technicky dobre vybavené domácnosti a že všetky ostatné domácnosti budú musieť znášať náklady. Občania postihnutí energetickou chudobou nebývajú najsilnejší z politického hľadiska. Komisia preto musí urobiť viac, aby zabezpečila, že členské štáty sa budú aktívne usilovať účinne bojovať proti energetickej chudobe: tento problém môže pomôcť zmierniť vlna energetickej obnovy v stavebníctve, ako aj aktívne zapojenie občanov do výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov. Treba tiež mať na pamäti, že možné rozšírenie obchodovania s emisiami na odvetvia vykurovania a dopravy môže mať vplyv na spravodlivosť distribúcie. |
| --- | --- |

4.14.

Kapitola „Výskum a inovácie a konkurencieschopnosť“ v správe o stave energetickej únie

| 4.15. | EHSV sa obáva, že jedným z dôvodov, prečo EÚ zaostáva v určitých oblastiach, ako sú solárne a lítiovo-iónové batérie, je nedostatočný dopyt. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby prijala širšiu stratégiu: EÚ potrebuje aktívne iniciatívy v oblasti priemyselnej politiky, aby ukončila dominanciu Číny na trhu. Napríklad návrh nariadenia Komisie o batériách je krok správnym smerom. V budúcom energetickom systéme by sa navyše mali posilniť decentralizované štruktúry. Stimuluje sa tak napríklad dopyt po batériách a vytvárajú úspory z rozsahu, čím sa cena za batérie zatraktívňuje. |
| --- | --- |

4.15.

Kapitola „Energetická únia zo širšej perspektívy Európskej zelenej dohody“ v správe o stave energetickej únie

| 4.16. | EHSV podporuje úsilie Komisie presadzovať ambiciózne dohody o zmene klímy na celom svete. To si vyžaduje zavedenie vyrovnávacieho cla na hraniciach v spojení s ambicióznym a konkrétnym začlenením opatrení v oblasti klímy (a ďalších cieľov udržateľnosti) do medzinárodných obchodných dohôd (18). |
| --- | --- |

4.16.

Oznámenie o posúdení NEKP

| 4.17. | EHSV nerozumie tomu, prečo sa Komisia pri svojej kritike nedostatočného posúdenia potenciálu obnoviteľných zdrojov energie obmedzuje len na sektor získavania energie na mori. Vyzýva Komisiu, aby upustila od svojej jednostrannej preferencie technológií na mori na úkor fotovoltickej a veternej energie na súši a aby pre ne stanovila špecifické rozvojové stratégie. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EHSV víta skutočnosť, že Komisia uznala potenciál energie z obnoviteľných zdrojov pre tvorbu pracovných miest. Zdôrazňuje však, že tento potenciál nebude automaticky využívaný v plnom rozsahu, ale že si vyžaduje aktívne politiky, najmä pokiaľ ide o kvalitu pracovných miest. V tejto súvislosti je úplne nepochopiteľné, že Komisia venuje fotovoltike takú malú pozornosť, najmä keď sa v oznámení uvádza, že ide o odvetvie s najvyššou mierou zamestnanosti. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EHSV vyzýva Komisiu, aby pri nadchádzajúcej revízii smernice o energii z obnoviteľných zdrojov vypracovala pravidlá pre verejné obstarávanie tak, aby uľahčili účasť komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a MSP. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | EHSV súhlasí s Komisiou, že sú naliehavo potrebné investície do nízkoteplotných systémov diaľkového vykurovania. V tejto súvislosti by sa mala vyvinúť iniciatíva. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Znižovanie emisií CO2 je dôležitým nástrojom na ochranu klímy. Obavy členských štátov vyjadrené v NEKP týkajúce sa zvyšovania prírodných rušivých faktorov však treba brať vážne. Kredity LULUCF by sa preto mali brať do úvahy iba ako doplnok k iným možnostiam zmierňovania zmeny klímy. |
| --- | --- |

4.21.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2015) 80 final.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

2

(3)  COM(2020) 950 final – Príloha 2.

3

(4)  Čo je prekvapujúce vzhľadom na to, že už viac ako 30 rokov sa hovorí o potrebe postupného ukončovania dotácií škodlivých pre životné prostredie v EÚ.

4

(5)  A nemeckým predsedníctvom Rady EÚ.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 30 a Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 269.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 85.

8

(9)  COM(2015) 80 final, s. 13.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 85.

10

(11)  Pozri Hirschl, B., Aretz, A., Bost, M., Tapia, M. a Gößling-Reisemann, s. (2018): Vulnerabilität und Resilienz des digitalen Stromsystems Schlussbericht.(Zraniteľnosť a odolnosť digitálnej elektrickej siete. Záverečná správa). Berlín, Brémy, k dispozícii na prevzatie na stránke: www.strom-resilienz.de.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 30.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 22.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 82, 3.3.2016, s. 13.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 158.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 91.

16

(17)  Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 44.

18

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/47

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii EÚ na zníženie emisií metánu

[COM(2020) 663 final]

(2021/C 220/05)

| Spravodajca: | Udo HEMMERLING |
| --- | --- |

Spravodajca:

Udo HEMMERLING

| Konzultácia | Európska komisia, 27. 11. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 9. 3. 2021 |
| Dátum schválenia na plenárnom zasadnutí | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 252/5/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 27. 11. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

9. 3. 2021

Dátum schválenia na plenárnom zasadnutí

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

252/5/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje cieľ metánovej stratégie EÚ a jej zásadné zameranie na ďalšie výrazné zníženie emisií metánu na účely ochrany klímy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Je pochopiteľné, že stratégia je zameraná na odvetvia produkujúce najväčšie objemy emisií metánu, konkrétne na poľnohospodárstvo, energetiku a odpadové hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Metánová stratégia by mala byť prepojená so stratégiami v oblasti biohospodárstva a obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor dôrazne podporuje skutočnosť, že ťažiskom stratégie je lepšie zaznamenávanie emisií metánu a medzinárodné iniciatívy na ich zníženie. Emisie metánu totiž často pochádzajú z decentralizovaných zdrojov rozptýlených po celej dĺžke medzinárodných výrobných a dodávateľských reťazcov.
  Do metánovej stratégie EÚ navrhuje EHSV nasledujúce doplnenia. |
| --- | --- |

1.4.

Do metánovej stratégie EÚ navrhuje EHSV nasledujúce doplnenia.

| 1.5. | Prevažne rozptýlené zdroje metánu a zložité zaznamenávanie jeho emisií často sťažujú monitorovanie emisií. Malo by sa vyvinúť lepšie monitorovanie, ktoré by bolo jednotné a porovnateľné pre príslušné odvetvia, ako je poľnohospodárstvo, energetika, odpadové hospodárstvo a chemický priemysel.
  Priame začlenenie rozptýlených emisií metánu do systému obchodovania s kvótami emisií skleníkových plynov, resp. priame stanovovanie ich ceny, je veľmi zložité a často nemožné. Pokiaľ je však priame začlenenie emisií z bodových zdrojov možné, treba sa oň usilovať, a všetkých emitentov pritom posudzovať rovnako. |
| --- | --- |

1.5.

Priame začlenenie rozptýlených emisií metánu do systému obchodovania s kvótami emisií skleníkových plynov, resp. priame stanovovanie ich ceny, je veľmi zložité a často nemožné. Pokiaľ je však priame začlenenie emisií z bodových zdrojov možné, treba sa oň usilovať, a všetkých emitentov pritom posudzovať rovnako.

| 1.6. | Členské štáty by mali vo svojich klimatických plánoch zaznamenať stav a určiť potenciál využívania bioplynu z hnojovice a hnoja, biologického odpadu, odpadových vôd, skládok odpadu a banského plynu a vymedziť opatrenia na zvýšenie jeho využívania. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Poľnohospodárstvo má ešte stále značný potenciál, pokiaľ ide o zníženia emisií metánu, predovšetkým fermentáciou hnojovice a hnoja v zariadeniach na výrobu bioplynu, ako aj dosiahnutím pokroku v kŕmení a šľachtení hospodárskych zvierat a nízkoemisnou aplikáciou hnojív. Tento potenciál by sa mal pri vykonávaní metánovej stratégie EÚ bližšie špecifikovať. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | V odpadovom hospodárstve by sa postupne v celej EÚ malo stať normou oddelené zaznamenávanie a zhodnocovanie biologického odpadu. Vytvoria sa tým podmienky na ďalšie zamedzenie emisiám metánu v tomto odvetví. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Zhrnutie metánovej stratégie navrhnutej Európskou komisiou

| 2.1. | Metán predstavuje 10,5 % celkových emisií skleníkových plynov v EÚ s množstvom 3,76 miliardy ton ekvivalentu CO2 (údaj z roku 2018). Emisie metánu sa od roku 1990 podarilo znížiť o takmer 34 %. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Do metánovej stratégie sú zahrnuté hlavné zdroje antropogénnych emisií metánu, ako aj odvetvia emitujúce metán, t. j. poľnohospodárstvo (53 % emisií metánu v EÚ), odpadové hospodárstvo (26 % emisií) a energetika (19 % emisií), a navrhujú sa v nej opatrenia na zníženie týchto emisií. Prírodné emisie metánu, napríklad z voľne žijúcich prežúvavcov či z močarísk, teda logicky súčasťou tejto stratégie nie sú. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Z globálneho hľadiska môže zníženie emisií metánu výraznou mierou prispieť k ochrane klímy. Zníženie súčasného objemu celosvetových emisií metánu na polovicu by do roku 2050 prinieslo efekt globálneho ochladenia o 0,18 oC. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EÚ je zodpovedná za 5 % celosvetových emisií metánu. Dovozom fosílneho plynu, ropy a uhlia spôsobuje v značnom rozsahu aj ďalšie emisie metánu v krajinách mimo EÚ. Európska komisia preto navrhuje podniknúť kroky na zníženie týchto emisií v celých medzinárodných dodávateľských reťazcoch. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Európska komisia navrhuje výrazne zlepšiť zaznamenávanie a nahlasovanie emisií metánu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V metánovej stratégii sa osobitne nepoukazuje na súčasné vedecké poznatky o osobitných účinkoch metánu ako skleníkového plynu s krátkou životnosťou (pozri bod 3). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Stav poznatkov o vplyve metánu na klímu a jeho dôsledkoch pre politiku klimatickej neutrality

| 3.1. | Jednou zo základných vlastnosti metánu (CH4) ako skleníkového plynu je, že má relatívne krátku životnosť a v ovzduší sa približne za 12 rokov rozkladá na vodu (H2O) a CO2. Rozhodujúco to ovplyvňuje jeho klimatický účinok a porovnávanie s CO2, ktorý sa v klimatických bilanciách používa ako referenčná hodnota. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Na rozdiel od metánu je CO2 v atmosfére stabilný a nerozkladá sa, a preto sa označuje aj ako skleníkový plyn s dlhou životnosťou. V dôsledku toho sa emisie CO2 napríklad zo spaľovania fosílnych palív (ak sa nezmenia iné okolnosti) ďalej akumulujú v atmosfére, čím sa koncentrácia CO2 neustále zvyšuje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Emisie skleníkových plynov s krátkou životnosťou, ako je metán, sa naopak kompenzujú prirodzeným rozkladom týchto plynov. Ich krátka životnosť má preto za následok, že emisie sa kompenzujú samotným rozkladom, čo pri stabilných emisiách zabezpečí ich stabilnú koncentráciu v ovzduší. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Okrem krátkej životnosti metánu je z hľadiska vplyvy na klímu dôležitý aj jeho pôvod, keďže jeho rozkladom vzniká skleníkový plyn CO2. CO2 vznikajúci rozkladom biogénneho metánu (napr. z trávenia prežúvavcov alebo mokrého pestovania ryže) predtým z atmosféry odstránili fotosyntézou rastliny, a preto sa v zásade nachádza v kolobehu, ktorý nemení koncentráciu CO2 v ovzduší. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Naproti tomu rozklad fosílneho metánu (napr. zo zemného plynu, ropy alebo uhlia) na CO2 a vodu predstavuje dodatočný zdroj CO2 v ovzduší, čiže zvyšuje jeho koncentráciu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tieto vlastnosti metánu majú viacero dôsledkov, pokiaľ ide o vplyv na klímu a formuláciu klimatickej politiky. Platí to najmä o cieli klimatickej neutrality. Nemenné emisie (biogénneho) metánu ako skleníkového plynu s krátkou životnosťou vedú strednodobo ku konštantnej koncentrácii metánu v ovzduší, čo znamená konštantný účinok žiarenia v klimatickom systéme, čiže aj konštantný teplotný účinok. Ak sa emisie metánu znížia, koncentrácia v ovzduší sa zmenší, čo vedie k zmenšeniu účinku žiarenia, a tým aj k poklesu teploty (chladiaci účinok). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Na druhej strane, nemenné emisie CO2 spôsobujú zvyšovanie jeho koncentrácie v ovzduší tak dlho, kým určitý zdroj tento plyn emituje. Aj po skončení emisií CO2 zostane jeho výsledná koncentrácia v ovzduší nezmenená, čo vedie k pokračujúcemu účinku žiarenia a trvalému účinku zohrievania. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Na dosiahnutie klimaticky neutrálneho účinku je preto potrebné odlišne posudzovať emisie skleníkových plynov s krátkou a dlhou životnosťou. Na to, aby sa zvrátil trvalý nárast teploty spôsobený pokračujúcim účinkom žiarenia, ktorý je podporený oxidom uhličitým, a dosiahla sa teplotná úroveň pred emisiami tohto plynu, je potrebné aktívne znižovať koncentrácie CO2 v ovzduší jeho ukladaním, resp. na udržanie stabilnej úrovne teploty pri pretrvávajúcich (nevyhnutných) emisiách tohto plynu je potrebné nepretržite odstraňovať z ovzdušia jeho rovnaké množstvo (čisté nulové emisie). Odráža sa to v cieli neutrality emisií skleníkových plynov. Klimaticky neutrálny účinok sa však v prípade (biogénnych) zdrojov metánu dosahuje už pri stabilných emisiách, zatiaľ čo kompenzácia emisií metánu prepočítaných na ekvivalent CO2 odstránením skleníkových plynov z ovzdušia má ochladzujúci účinok. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | „Čistá nula“ vyjadrená v ekvivalente CO2 preto nie je vhodným politickým prístupom, pokiaľ ide o metán ako skleníkový plyn s krátkou životnosťou. Napríklad v novozélandskom zákone o nulových emisiách oxidu uhličitého sa emisiám metánu nevenuje žiadna osobitná pozornosť. Klimatický vplyv skleníkových plynov s krátkou životnosťou by sa mal v bilanciách skleníkových plynov vykazovať vhodnejším spôsobom. (Pozri práce Oxfordskej univerzity v danej oblasti: https://iopscience.iop.org/article/10.1088/1748-9326/ab6d7e). |
| --- | --- |

3.9.

4.   Znižovanie emisií metánu – ďalšie doplňujúce pripomienky

| 4.1. | Zmena správania spotrebiteľov má skutočne potenciál znížiť emisie skleníkových plynov. Týka sa to aj výživy, konkrétne odporúčania zmenšiť spotrebu živočíšnych výrobkov. V klimatickej politike by sa však malo pamätať na to, že v otvorenej spoločnosti ide o dobrovoľné zmeny životného štýlu ľudí. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V poľnohospodárstve by sa okrem možností znižovania emisií metánu z chovu hospodárskych zvierat mali zohľadniť aj prepojenia na využívanie pôdy. Konkrétne prežúvavce sú rozhodujúcim základom využívania a udržiavania trávnych porastov. Ich udržiavanie je v klimatickej politike zasa veľmi dôležité vďaka viazaniu CO2 v pôdnom humuse. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V prípade metánových plynov zo skládok odpadu, čistiarní odpadových vôd alebo uzavretých uhoľných baní niektoré krajiny EÚ ešte nemajú komplexné opatrenia na zachytávanie a energetické využívanie týchto plynov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pokiaľ ide o zber odpadu, mnohé členské štáty zatiaľ nemajú celoplošné systémy triedeného zberu a zhodnocovania biogénneho odpadu. Bráni to maximálnemu zamedzeniu emisií metánu kompostovaním alebo digesciou (získavanie bioplynu) pri spracovaní biologického odpadu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pokiaľ ide o dovoz fosílnych zdrojov energie, ako je zemný plyn, ropa a uhlie, EÚ zatiaľ nestanovila žiadne osobitné požiadavky z hľadiska ochrany prírody, životného prostredia a klímy. Ohlásené vypracovanie požiadaviek na zníženie emisií metánu by malo byť súčasťou rozsiahlejšej iniciatívy na zmenšenie environmentálnej stopy týchto energetických dovozov pri vykonávaní zelenej dohody. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ako súčasť monitorovania antropogénnych emisií metánu, na ktorom treba ďalej pracovať, by sa mali orientačne vykazovať aj prirodzené emisie metánu, aby sa získal komplexný celkový obraz. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | V rôznych európskych sieťach by sa so zapojením hospodárskych a sociálnych partnerov mal stimulovať výskum, vývoj a ďalšie prenikanie technológií na znižovanie emisií metánu na trh. |
| --- | --- |

4.7.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/51 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/51

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013

[COM(2020) 824 final – 2020/0360 (COD)]

(2021/C 220/06)

| Spravodajca: | Philippe CHARRY |
| --- | --- |

Spravodajca:

Philippe CHARRY

| Konzultácia | Európsky parlament, 18. 1. 2021
  Rada Európskej únie, 19. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 172 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 9. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 252/3/5 |

Konzultácia

Európsky parlament, 18. 1. 2021

Rada Európskej únie, 19. 1. 2021

Právny základ

článok 172 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

9. 3. 2021

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

252/3/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta prispôsobenie európskych pravidiel týkajúcich sa transeurópskych energetických sietí (TEN-E) cieľom zelenej dohody pre „bezpečné dodávky čistej a cenovo dostupnej energie“ najmä prostredníctvom zahrnutia dekarbonizácie energetického systému, prechodu na klimatickú neutralitu, rozvoja obnoviteľných zdrojov energie, energetickej efektívnosti a riešenia rizika energetickej chudoby. Na tento účel berie do úvahy skutočnosť, že Európa potrebuje energetický systém, ktorým sa zabezpečí bezpečnosť dodávok energie pre všetky krajiny EÚ, prístup k energii za dostupné ceny pre všetkých, ktorý sa bude opierať o rýchlu elektrifikáciu, spoločne so zdvojnásobením podielu výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. EHSV žiada, aby sa navrhovaný právny základ nariadenia doplnil výslovným odkazom na článok 194 ZFEÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV pripomína potrebu dosiahnuť všetky ciele energetickej politiky vykonávanej prostredníctvom nariadenia o TEN-E. Keďže energetické siete zabezpečujú základnú úlohu rovnováhy, odolnosti a rozvoja energetického systému, výbor žiada, aby sa nariadenie jasnejšie začlenilo do dynamiky integrácie energetického systému s cieľom podporiť každú formu dekarbonizovanej energie a aby sa znemožnili všetky formy dezintegrácie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyzýva Komisiu, Radu a Parlament, aby podporovali zdroje energie bez emisií CO2 pri súčasnom dodržaní technologickej neutrality. Takisto vyzýva na podporu úsilia vyvinutého v rámci projektu medzinárodného termonukleárneho experimentálneho reaktora (ITER) s cieľom dosiahnuť po roku 2050 čistú a cenovo dostupnú energiu pre všetkých. Výbor vyjadruje želanie, aby sa projekty venovali vytváraniu predpokladov na nástup éry vodíka a jadrovej syntézy. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV žiada, aby sa pozornosť prioritne sústredila na inováciu a vytváranie energetických sietí, ktorých cieľom je znížiť straty energie súvisiace s prenosom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pokiaľ ide o veternú energiu na mori, EHSV žiada, aby sa uprednostňovali projekty radiálneho prepojenia a celkové environmentálne posúdenie tejto technológie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV žiada, aby sa projekty týkajúce sa infraštruktúry na prepravu zemného plynu nevylučovali z rámca kritérií oprávnenosti nariadenia ako projekty spoločného záujmu alebo projekty vo vzájomnom záujme. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Výbor vyjadruje želanie, aby sa v návrhu nariadenia v kritériách oprávnenosti projektov spoločného záujmu a projektov spoločného záujmu namiesto pojmu „obnoviteľné“ používalo spojenie „obnoviteľné a/alebo dekarbonizované“. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV žiada, aby sa v nariadení výslovne odkazovalo na ciele Spoločenstva zaistiť dodávky energie všetkým obyvateľom za dostupné ceny a zabezpečiť vysokú úroveň kvality, bezpečnosti, ako aj na rovnaké zaobchádzanie a podporu všeobecného prístupu a práv používateľov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pokiaľ ide o správu, EHSV požaduje, aby sa prijímanie delegovaných aktov Komisiou obmedzilo na nevyhnutné minimum a aby správu vykonávalo viacero aktérov, pričom by sa opierala o zástupcov občianskej spoločnosti: profesijné zväzy, odborové organizácie zamestnancov, združenia používateľov atď. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV navrhuje, aby sa v nariadení zaviedla zodpovednosť Spoločenstva za financovanie projektu spoločného záujmu prostredníctvom kombinovania spôsobov financovania bez určenia poradia ich dôležitosti. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | S cieľom zabezpečiť riadenie všeobecnej rovnováhy systému a neprerušenosti dodávok prenosových sústav veľmi vysokého napätia na úrovni EÚ EHSV žiada Komisiu, aby preskúmala možnosť zriadenia transeurópskeho prevádzkovateľa prenosových sústav pre elektrickú energiu veľmi vysokého napätia, ktorý by bol integrovaný a zároveň decentralizovaný. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Komisia navrhuje revíziu právnych predpisov týkajúcich sa transeurópskych energetických sietí (TEN-E). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 (1), prijatom v roku 2013, sa stanovili pravidlá pre rozvoj a interoperabilitu transeurópskych energetických sietí. Vo svojom návrhu Komisia zdôrazňuje, že nariadenie prispelo k realizácii cieľov energetickej politiky EÚ, ktorej zámerom je zvýšiť energetické prepojenia v celej Únii. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V hodnotení, ktoré Komisia vykonala, sa však dospelo k záveru, že súčasný rámec nie je schopný preukázať dostatočnú flexibilitu na prispôsobenie sa cieľom politiky Únie, čo ju viedlo k tomu, aby navrhla revíziu tohto nariadenia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Touto aktualizáciou sa upravujú najmä podmienky výberu projektov spoločného záujmu so zreteľom na ich financovanie EÚ, konkrétne pokiaľ ide o nutnosť spĺňať kritérium udržateľnosti a dodržiavať zásadu „nespôsobovať škodu“, ako sa uvádza v zelenej dohode. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrh upravuje kategórie infraštruktúr oprávnených na finančnú pomoc v rámci politiky TEN-E v tom zmysle, že sa zrušila podpora pre infraštruktúry ropy a zemného plynu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Návrh kladie osobitný dôraz na elektrizačné sústavy na mori a ich začlenenie do infraštruktúr na pevnine, a to zavedením jednotného kontaktného miesta. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cieľom je lepšie zohľadniť infraštruktúru, ktorá využíva vodík vrátane dopravy a niektorých druhov elektrolyzérov. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | V návrhu nariadenia sa podporuje rozvoj inteligentných elektrizačných sústav s cieľom uľahčiť rýchlu elektrifikáciu a zvýšiť výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Cieľom nových ustanovení je stimulovať investície do inteligentných sústav, aby sa čisté plyny (ako sú bioplyn a vodík z obnoviteľných zdrojov) začlenili do existujúcich sústav. Pozornosť sa venuje modernizácii elektrizačných sústav, ako aj sústav na uskladňovanie a prepravu oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Navrhujú sa nové ustanovenia, ktorých cieľom je väčšmi podporiť projekty prepojenia s tretími krajinami –napríklad s krajinami západného Balkánu –, projekty spoločného záujmu, pri ktorých sa preukáže ich príspevok k všeobecným energetickým a klimatickým cieľom Únie v oblasti bezpečnosti dodávok a dekarbonizácie. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | V návrhu sa preskúmava riadiaci rámec so cieľom zlepšiť plánovanie infraštruktúry a zabezpečiť jeho zosúladenie s klimatickými cieľmi a zásadami integrácie energetického systému EÚ. Stanovuje sa zabezpečenie zvýšenej účasti zainteresovaných strán počas celého procesu, ako aj posilnenie úlohy Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) a posilnený dohľad zo strany Komisie. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Navrhujú sa takisto rôzne opatrenia na zjednodušenie administratívnych postupov s cieľom zrýchliť vykonávanie projektov. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | Skúmaný návrh patrí do rámca európskej energetickej politiky, ktorá je vymedzená prostredníctvom zmlúv (2), nariadenia o riadení energetickej únie (3), rozvoja transeurópskych sietí (4), ako aj rozsiahleho „balíka“, ktorým sa určuje nová stratégia Európskej únie: „transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje“ (5). Cieľom EÚ je teda skombinovať ciele Spoločenstva – fungovanie trhu s energiou, bezpečnosť dodávok, energetickú efektívnosť, úspory energie, rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov, boj proti zmene klímy, prepojenie sietí – pričom „nie je nimi dotknuté právo členských štátov určiť podmienky pre využívanie svojich energetických zdrojov, jeho voľba medzi rôznymi zdrojmi energie a všeobecná štruktúra jeho zásobovania“. EHSV preto žiada, aby sa navrhovaný právny základ nariadenia doplnil výslovným odkazom na článok 194 ZFEÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV víta prispôsobenie európskych pravidiel cieľom zelenej dohody pre „bezpečné dodávky čistej a cenovo dostupnej energie“ najmä prostredníctvom zahrnutia dekarbonizácie energetického systému, prechodu na klimatickú neutralitu, rozvoja obnoviteľných zdrojov energie, energetickej efektívnosti a riešenia rizika energetickej chudoby. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV podporuje cieľ dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 a vyššie úrovne znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030. Na tento účel berie do úvahy skutočnosť, že Európa potrebuje energetický systém, ktorým sa zabezpečí bezpečnosť dodávok energie pre všetky krajiny EÚ, prístup k energii za dostupné ceny pre všetkých, ktorý sa bude opierať o rýchlu elektrifikáciu, spoločne so zdvojnásobením podielu výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, pričom sa takisto zabezpečí dekarbonizácia plynárenského odvetvia a väčšie využívanie inovačných riešení. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Vo svojom oznámení „Pohon pre klimaticky neutrálne hospodárstvo: stratégia integrácie energetického systému EÚ“ (6) Komisia zdôrazňuje, že „koordinované plánovanie a prevádzka energetického systému ako jedného celku, ktorý zahŕňa rôzne nosiče energie, infraštruktúry a sektory spotreby – je cestou k účinnej, cenovo dostupnej a dôkladnej dekarbonizácii európskeho hospodárstva“. Okrem toho Komisia poukazuje na skutočnosť, že „súčasný energetický systém stále stojí na viacerých súbežných vertikálnych energetických hodnotových reťazcoch, kde každý typ zdroja energie napája len konkrétne sektory konečnej spotreby“ a že „model, kde sa každý stará len o svoju ‚sýpku‘, nám klimaticky neutrálne hospodárstvo neprinesie“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V 50. až 70. rokoch 20. storočia vo všetkých európskych krajinách existovali na vnútroštátnej alebo regionálnej, odvetvovej alebo všeobecnejšej úrovni integrované energetické systémy (výroba – prenos – distribúcia). Od 80. rokov 20. storočia došlo v dôsledku budovania európskych vnútorných trhov, založených na štyroch základných slobodách pohybu, k sérii „dezintegrácií“ a otváraniu sa hospodárskej súťaži s cieľom podporiť kvalitu a efektívnosť v prospech spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa zasadzuje za stratégiu integrácie, ktorá musí pokrývať všetky rozmery európskej energetickej politiky. Zahŕňa to postupnú obnovu integrácií a pozastavenie každej ďalšej iniciatívy dezintegrácie, ktorá by viedla k ďalšiemu budovaniu „sýpok“, pričom cieľom je zabezpečiť koordinované plánovanie a prevádzku energetického systému. Výbor žiada, aby sa nariadenie začlenilo do dynamiky integrácie energetického systému a aby sa zastavila každá forma dezintegrácie. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV zdôrazňuje potrebu dosiahnuť všetky ciele energetickej politiky vykonávanej prostredníctvom nariadenia o TEN-E. Energetické siete zabezpečujú prepojenie medzi výrobcami a užívateľmi. Tvoria akési „jadro reaktora“ energetického systému. Skúmanému návrhu nariadenia by prospelo, keby sa v záujme dosiahnutia hlavného účelu, ktorým je rovnováha, odolnosť a rozvoj energetického systému, väčšmi hlásil k tejto dynamike integrácie zahrnutím rozvoja „výrobcov-spotrebiteľov“ a družstiev a keby sa neobmedzoval len na skromný odkaz v odôvodnení 13 (Hoci sa v návrhu spomína „integrácia energetického systému“, chýba začlenenie transeurópskej energetickej infraštruktúry do tejto strategickej dynamiky koordinovaného plánovania a prevádzky). So zreteľom na tento cieľ je potrebné objasniť rozsah rozvoja kapacít prepojenia medzi jednotlivými členskými štátmi, ktorý by sa mal zamerať viac na odstránenie problematických miest než na všeobecné priemery (10 % v roku 2020, 15 % v roku 2030). EHSV sa domnieva, že návrhu, ktorý mu bol predložený, zvlášť chýba ambícia a prostriedky. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV vyzýva Komisiu, Radu a Parlament, aby podporovali zdroje energie bez emisií CO2 pri súčasnom dodržaní technologickej neutrality. Takisto podporuje úsilie vyvinuté v rámci projektu medzinárodného termonukleárneho experimentálneho reaktora (ITER) so zreteľom na dosiahnutie čistej a cenovo dostupnej energie pre všetkých po roku 2050. Pri vytváraní energetických sietí sa musí pozornosť prioritne zamerať na inováciu a efektívnosť infraštruktúry a na zníženie vysokých nákladov na straty energie súvisiace s prenosom. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV chápe význam, ktorý sa pripisuje veternej energii na mori. Vyjadruje želanie, aby sa uprednostňovali projekty radiálneho prepojenia. EHSV vyjadruje želanie, aby sa vypracovalo komplexné environmentálne posúdenie pre všetky veterné elektrárne na mori s prihliadnutím na demontáž a recykláciu veterných turbín. Navyše vytvorenie jednotného kontaktného miesta pre veternú energiu na mori by mohlo spôsobiť veľkú byrokraciu bez toho, aby to malo preukázateľné výhody, keďže počet projektov, pri ktorých sú potrebné žiadosti o povolenie od viacerých členských štátov, je veľmi obmedzený. Chvályhodný úmysel plánovania veternej energie na mori sa okrem toho prejavuje zbytočne záväzným mechanizmom stanovenia cieľov v oblasti kapacity, ktoré sa dostávajú do rozporu s cieľmi uvedenými v národných energetických a klimatických plánoch, ako aj so slobodným výberom energetického mixu stanoveným v zmluve. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV sa pozastavuje nad úmyslom Komisie úplne vylúčiť podporu pre infraštruktúru zemného plynu, keďže táto infraštruktúra je v súčasnosti nevyhnutná na zaručenie bezpečnosti dodávok na niektorých územiach EÚ a keďže zemný plyn sa javí ako menej škodlivý prechodný zdroj energie (7) ako uhlie alebo ropa. EHSV už vo svojich predchádzajúcich stanoviskách presadzoval názor, že infraštruktúru určenú pre zemný plyn bude možné opätovne využiť pre plyn z obnoviteľných zdrojov, a že je teda vhodné naďalej do nej investovať (8). Z týchto dôvodov výbor vyjadruje želanie, aby sa zemný plyn nevylučoval, kým sa účinne nenahradí inými zdrojmi energie za porovnateľnú cenu. Výbor žiada, aby boli projekty týkajúce sa infraštruktúry na prepravu zemného plynu podľa kritérií nariadenia oprávnené na výber ako projekty spoločného záujmu alebo projekty vo vzájomnom záujme. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV konštatuje, že opakovaný odkaz na „obnoviteľnú“ povahu v rámci kritérií výberu projektov (9) vyvoláva pochybnosti, pokiaľ ide o zohľadňovanie projektov prenosu dekarbonizovanej energie, ktorú pritom EÚ nevyhnutne potrebuje, aby dosiahla klimatický rozmer svojich cieľov. Preto si výbor želá, aby sa v návrhu nariadenia uprednostnila formulácia „z obnoviteľných zdrojov a/alebo dekarbonizovaná“. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV nesúhlasí s „postupnosťou troch krokov“, ktorou by sa malo riadiť financovanie investícií do projektov spoločného záujmu, ako sa uvádza v odôvodnení 46, a ktorá spočíva v tom, že „investovať by mal prioritne trh“, pričom ide o základnú infraštruktúru na realizáciu cieľov EÚ, ktorá by preto mala podliehať metódam Spoločenstva založeným na solidarite alebo krížovom financovaní kombinovaním spôsobov financovania bez určenia poradia ich dôležitosti. Výbor navrhuje, aby sa v nariadení zaviedla zodpovednosť Spoločenstva za financovanie projektu spoločného záujmu prostredníctvom kombinovania spôsobov financovania bez určenia poradia ich dôležitosti. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV ako zástupca organizovanej občianskej spoločnosti prisudzuje osobitný význam právam používateľov, najmä obyvateľstva, ako aj demokratickej správe vecí verejných. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV záleží na tom, aby sa energetická únia rozvíjala na základe rovnosti, aby sa zlepšila situácia obyvateľov nachádzajúcich sa v situácii energetickej chudoby a s nízkymi príjmami, a preto potvrdzuje mnohé svoje predchádzajúce stanoviská (10), pokiaľ ide o potrebu zásobovať energiou všetkých obyvateľov za dostupné ceny, čo je v súlade s cieľmi Spoločenstva zabezpečiť „vysokú úroveň kvality, bezpečnosti a dostupnosti, rovnaký prístup a presadzovanie všeobecného prístupu a práv užívateľov“ (11) prvoradým kritériom výberu projektov spoločného záujmu. Výbor takisto žiada, aby sa v nariadení výslovne odkazovalo na ciele Spoločenstva zaistiť dodávky energie všetkým obyvateľom za dostupné ceny a zabezpečiť vysokú úroveň kvality, bezpečnosti, ako aj na dostupnosť, rovnaké zaobchádzanie a podporu všeobecného prístupu a práv používateľov. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Pokiaľ ide o správu, v skúmanom návrhu nariadenia sa pripisuje príliš veľká váha úlohe Komisie – bolo by vhodné znížiť na nevyhnutné minimum prijímanie delegovaných aktov stanovené v článku 3 – a agentúry ACER bez toho, aby sa preskúmali možnosti zníženia existujúcich rozdielov v oblasti informovania a právomocí s cieľom zaviesť správu s viacerými aktérmi, ktorá by sa väčšmi opierala o zástupcov občianskej spoločnosti: profesijné zväzy, odborové organizácie zamestnancov, združenia používateľov atď., a to aj v rámci regionálnych skupín. EHSV požaduje, aby sa prijímanie delegovaných aktov Komisiou obmedzilo na nevyhnutné minimum a aby sa uplatňovala skutočná správa s viacerými aktérmi. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | So zreteľom na osobitosti elektrizačných sústav EHSV navrhuje Komisii, aby so všetkými zainteresovanými stranami a na základe rozsiahlych konzultácií preskúmala projekt vytvorenia transeurópskeho prevádzkovateľa, ktorý by bol integrovaný a zároveň decentralizovaný, založený na viacúrovňovom riadení:






  — | integrovaný s cieľom zabezpečiť riadenie všeobecnej rovnováhy systému a neprerušenosti dodávok prenosových sústav veľmi vysokého napätia na úrovni EÚ; poverený úlohami a povinnosťami poskytovania verejných služieb/služieb všeobecného európskeho záujmu, keďže takýto verejný prevádzkovateľ by sa mal opierať o národných a regionálnych prevádzkovateľov, mal by byť |
| --- | --- | --- |

3.16.

—

integrovaný s cieľom zabezpečiť riadenie všeobecnej rovnováhy systému a neprerušenosti dodávok prenosových sústav veľmi vysokého napätia na úrovni EÚ; poverený úlohami a povinnosťami poskytovania verejných služieb/služieb všeobecného európskeho záujmu, keďže takýto verejný prevádzkovateľ by sa mal opierať o národných a regionálnych prevádzkovateľov, mal by byť

| — | decentralizovaný, a to na úrovni najrelevantnejšej územnej jednotky, so zreteľom na špecifiká každého členského štátu. |
| --- | --- |

—

decentralizovaný, a to na úrovni najrelevantnejšej územnej jednotky, so zreteľom na špecifiká každého členského štátu.

EHSV žiada Komisiu, aby preskúmala možnosť zriadenia transeurópskeho prevádzkovateľa prenosových sústav pre elektrickú energiu veľmi vysokého napätia.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 115, 25.4..2013, s. 39.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 134.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 115, 9.5.2008, s. 124, Ú. v. EÚ C 202, 7.6.2016, s. 125, Ú. v. EÚ C 202, 7.6.2016, s. 125.

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  COM(2020) 299 final.

6

(7)  Závery Európskej rady, 10. – 11. decembra 2020.

7

(8)  COM(2020) 301 final, (Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 30).

8

(9)  Napríklad v článku 4 ods. 3 alebo v prílohe IV k dokumentu COM(2020) 824 final.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 77, Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 98, Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 105, Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 96, Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 79, Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 51, Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 86, Informačná správa EHSV Evaluating the European Energy Union – The social and societal dimension of the energy transition.

10

Evaluating the European Energy Union – The social and societal dimension of the energy transition

(11)  Ú. v. EÚ C 115, 9.5.2008, s. 308.

11

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/56 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/56

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Posunutie colnej únie na ďalšiu úroveň: akčný plán

[COM(2020) 581 final]

(2021/C 220/07)

| Spravodajca: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Anastasis YIAPANIS

| Konzultácia | Európska komisia, 11. 11. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 259/0/6 |

Konzultácia

Európska komisia, 11. 11. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 3. 2021

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

259/0/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta tento veľmi konkrétny akčný plán na nasledujúcich päť rokov na podporu vnútroštátnych colných orgánov. Jeho uplatňovanie v praxi spolu s pravidelným posudzovaním vplyvu povedie ku skutočnej modernizácii colníctva v celej EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hoci modernizácia sa začala v roku 2016 zavedením Colného kódexu Únie (CKÚ) (1), nedávny vývoj, pre ktorý sú príznačné napríklad rastúce obchodné toky, prosperujúce odvetvie elektronického obchodu, vyhýbanie sa plateniu ciel a DPH, nedovolené obchodovanie a podhodnocovanie tovarov, si vyžaduje okamžitú, koordinovanú reakciu. Vystúpenie Spojeného kráľovstva z colnej únie už spôsobuje väčšie pracovné zaťaženie a osobitné výzvy pre colné orgány. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Takýto ambiciózny plán si vyžaduje primerané spoločné financovanie. EHSV nemá istotu, že všetky členské štáty sú pripravené prijať navrhovaný harmonogram a poskytnúť svoju časť finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Potrebné je rýchle posilnenie spolupráce a interoperability medzi colnými orgánmi a ďalšími orgánmi presadzovania práva a správnymi orgánmi. Výmenou najlepších postupov by sa mohla zvýšiť aj produktivita colných úradov, zatiaľ čo riadna správa veľkého množstva dostupných údajov by mohla umožniť zaviesť inteligentný dohľad nad dodávateľskými reťazcami a posilniť prognostické schopnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Colným orgánom by sa mali poskytnúť primerané zdroje na plnenie všetkých nefinančných povinností a zároveň by sa mali zaviesť minimálne normy týkajúce sa kontroly a počtu potrebných zamestnancov. EHSV zastáva názor, že je obzvlášť dôležité čo najskôr prijať vykonávacie akty k nariadeniu o dohľade nad trhom (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Mimoriadne dlhý schvaľovací proces pre nasledujúci viacročný finančný rámec (VFR) a problém dosiahnuť dohodu lídrov 27 členských štátov EÚ v súvislosti s veľmi dôležitými opatreniami, sú skutočnosti, ktoré ohrozujú riadnu obnovu hospodárstva EÚ a okamžitú podporu potrebnú pre občanov aj podniky. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV odporúča bezodkladne preskúmať možnosť zaviesť v navrhovanom akčnom pláne technológiu blockchainu. Okrem toho by sa mohol ľahko a s okamžitými relevantnými výsledkami využiť technologický pokrok a existujúce inovatívne riešenia, ktoré prináša robotika a umelá inteligencia. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV navrhuje, aby sa osobitná pozornosť venovala najzraniteľnejším miestam vstupu a výstupu, a oceňuje, že sila colnej únie sa určuje podľa jej najslabšieho článku. Zosúladený, koordinovanejší a integrovanejší systém riadenia rizika by zmenšil rozdiely medzi orgánmi a posilnil najslabšie články v reťazci. Nová stratégia riadenia rizík avizovaná na druhý štvrťrok 2021 bude preto vítaná. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Potrebné je zabezpečiť osobitné finančné zdroje na prepojenie systému kontroly dovozu 2 podľa CKÚ (ICS2) s inými elektronickými systémami. EHSV zdôrazňuje význam riadneho spravovania takejto zložitej siete. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV poukazuje na potrebu zabezpečiť dostatočné ľudské zdroje, ako aj riadnu odbornú prípravu pre týchto zamestnancov v oblasti vykonávania analýzy údajov pred nakládkou a pred príchodom tovaru. Výbor už vyzýval „vytvoriť spoločné rámce odbornej prípravy založené na ‚rámci colných kompetencií EÚ‘“ (3). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Vytvorenie centra EÚ pre daňové informácie v rámci útvarov siete Eurofisc na boj proti daňovým podvodom je výrazným zlepšením a EHSV očakáva v tejto súvislosti posúdenie Komisie. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Odvetvie elektronického obchodu je veľmi dôležité pre malé a stredné podniky (MSP). EHSV s obavami konštatuje, že v oznámení nie je žiadna zmienka o vytvorení priaznivého rámca pre MSP prostredníctvom tohto ambiciózneho akčného plánu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV zastáva názor, že platformy majú dôležité údaje, ktoré by mohli využívať colné orgány, boli by však potrebné osobitné investície do softvéru informačných technológií, ako sú napríklad automatizované robotické systémy. Na zber údajov, ktoré by inak nepotrebovali, by sa im mali poskytnúť finančné prostriedky. EHSV však víta súčasnú revíziu úloh a povinností elektronických trhov, ktorú robí Komisia. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Je potrebné veľmi rýchlo vykonať komplexnú analýzu medzinárodných systémov spolupráce a vzájomnej administratívnej pomoci EÚ v colných záležitostiach. Malo by to viesť k lepšiemu presadzovaniu práva. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV víta návrh na zavedenie prostredia centrálneho elektronického priečinka EÚ a vyjadruje mu svoju plnú podporu. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV sa obáva, že v prípade, ak kontroverzný návrh na možné zriadenie colnej agentúry EÚ neschvália členské štáty, riadenie takého zložitého a prepojeného systému by predstavovalo ďalšiu záťaž pre útvary Komisie. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV pevne verí, že zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti pomôže pri uplatňovaní tohto ambiciózneho akčného plánu a zároveň zabezpečí rozsiahle šírenie výhod, ktoré tento plán prináša verejnosti aj podnikom. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Úvod

| 2.1. | Colná únia EÚ existuje od roku 1968 a vzťahuje sa na celý obchod s tovarom vo všetkých 27 členských štátoch. Colná únia každoročne uľahčuje obchod s tovarom v hodnote viac ako 3,5 bilióna EUR a colné orgány EÚ každú sekundu vybavujú 27 deklarovaných položiek. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V nadväznosti na politické usmernenia, ktoré oznámila predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyen na začiatku svojho funkčného obdobia, Komisia 28. septembra 2020 zverejnila ambiciózny akčný plán na modernizáciu colnej únie, aby sa do roku 2025 stala inteligentnejšou, jednoduchšou a efektívnejšou z hľadiska využívania digitálnych technológií. To by malo pozitívny vplyv na príjmy EÚ aj na bezpečnosť a ochranu európskych občanov. Podniky by navyše mali prospech zo zjednodušenia a urýchlenia ohlasovacích povinností. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV už zdôraznil, že „účinná colná únia je nevyhnutným predpokladom procesu európskej integrácie a má zabezpečiť účinný, bezpečný a transparentný voľný pohyb tovaru a maximálnu možnú ochranu spotrebiteľov a životného prostredia, kvalitnejšie pracovné miesta, ako aj účinný boj proti daňovým únikom a falšovaniu“ (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV preto víta tento veľmi konkrétny akčný plán na nasledujúcich päť rokov s 30 plánovanými a časovo rozvrhnutými opatreniami v rámci štyroch strategických okruhov politiky na podporu vnútroštátnych colných orgánov: riadenie rizika, riadenie elektronického obchodu, podpora dodržiavania predpisov a colné orgány vystupujúce ako jeden celok. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Súčasný colný systém vykazuje nedostatky a slabiny, pričom veľké množstvo údajov, ktoré si vymieňajú colné orgány vo všetkých členských štátoch, sa nevyužíva efektívne. Európsky parlament a Európsky dvor audítorov už vyjadrili svoje znepokojenie v súvislosti so stratami príjmov v dôsledku neúčinných colných kontrol dovážaného tovaru. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Clá predstavujú významnú časť rozpočtu EÚ, keďže tvoria zhruba 14 % celkových príjmov. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) konštatoval, že colné podvody sú rozšírené, a odporučil vymáhanie viac ako 2,7 miliardy EUR v clách za roky 2017 – 2019. Hodnota falšovaného tovaru dovážaného z tretích krajín sa odhaduje na 121 miliárd EUR ročne, pričom v dôsledku porušenia práv duševného vlastníctva vzniká strata pri predaji vo výške viac než 83 miliárd EUR a strata 15 miliárd EUR na daňových príjmoch. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pozitívnou stránkou je, že takmer 100 % colných vyhlásení sa posiela elektronicky. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Colná únia potrebuje rýchle investície do koordinovanej modernizácie softvérových aj ľudských kapacít. Hoci modernizácia sa začala v roku 2016 zavedením CKÚ (5), rastúce obchodné toky, prosperujúce odvetvie elektronického obchodu, vyhýbanie sa plateniu ciel a DPH, nedovolené obchodovanie a podhodnocovanie tovarov si vyžadujú okamžitú a koordinovanú reakciu. Colné orgány sú navyše zodpovedné za kontrolu tovarov aj z mnohých nefinančných dôvodov. EHSV oceňuje, že sila colnej únie sa určuje podľa jej najslabšieho článku, a preto navrhuje, aby sa osobitná pozornosť venovala najzraniteľnejším miestam vstupu a výstupu. Členské štáty by mali naplno využívať nový Nástroj na vybavenie na colné kontroly, ktorý je špeciálne navrhnutý na pomoc pri nákupe, údržbe a dopĺňaní špičkového vybavenia na colné kontroly. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vystúpenie Spojeného kráľovstva z colnej únie už spôsobuje väčšie pracovné zaťaženie a osobitné výzvy pre colné orgány. Očakáva sa výrazný nárast počtu colných vyhlásení, spoločne s opätovným zavedením colných kontrol. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Potrebné je rýchle posilnenie spolupráce a interoperability medzi colnými orgánmi a ďalšími orgánmi presadzovania práva a správnymi orgánmi. EHSV už varoval, že „spolupráca medzi rôznymi orgánmi a inštitúciami v členských štátoch (ako je napr. polícia, spravodajské služby, súdne, colné a daňové orgány) nie je ani zďaleka optimálna“ (6). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Colné orgány sa veľmi významne podieľajú na boji proti terorizmu a organizovanému zločinu. Len v roku 2019 colné orgány zaistili 400 ton drog, 3 699 strelných zbraní a 3,5 miliardy tabakových výrobkov a cigariet. Z celkového počtu oznámení peňažných prostriedkov v hotovosti bolo 11,5 % nesprávnych, v hodnote zhruba 331 miliónov EUR (7). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pre odvetvie, ktoré má prínos z veľkého množstva vyhlásení, informácií o produktoch, daní atď., je mimoriadne dôležitá správa údajov. Zvládnutie veľkého množstva dostupných údajov by predstavovalo okamžité a výrazné zlepšenie súčasného colného systému a umožnilo by aj lepšiu a presvedčivú reakciu na narastajúce výzvy. Zároveň by to umožnilo inteligentný dohľad nad dodávateľskými reťazcami a posilnilo prognostické schopnosti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV je sklamaný, že Komisia v úplne poslednej vete oznámenia vyzvala na podporu tohto akčného plánu IBA Európsky parlament a Radu a vôbec do tohto úsilia nezapojila Európsky hospodársky a sociálny výbor. Sme pevne presvedčení, že zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti pomôže pri zavádzaní tohto ambiciózneho akčného plánu a zároveň zabezpečí rozsiahle šírenie výhod, ktoré tento plán prináša verejnosti aj podnikom. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV od začiatku oceňuje ambiciózny plán a konkrétne termíny na zavádzanie opatrení. Je to jednoznačný krok vpred a keď sa spolu s pravidelným posudzovaním vplyvu bude uplatňovať v praxi, povedie to ku skutočnej modernizácii colníctva v celej EÚ. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Takýto ambiciózny plán si vyžaduje primerané financovanie. Keďže niektoré navrhované opatrenia si vyžadujú spoločné financovanie a EÚ je ochotná podieľať sa na ňom, EHSV sa pýta, či sú všetky členské štáty pripravené prijať navrhovaný harmonogram a poskytnúť svoju časť finančných prostriedkov. Iba úplne koordinované financovanie a vykonávanie zabezpečí úspech návrhu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EÚ však ukázala, že má krehké štruktúry a tendenciu oneskorene a nekoordinovane reagovať na kritické situácie vrátane pandémie COVID-19. Výzva francúzskeho prezidenta Emmanuela Macrona na reorganizáciu schengenského priestoru a jeho požiadavka, aby sa opätovne preskúmal voľný pohyb osôb v Únii, sú natoľko závažné, že vzbudzujú obavy. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Navyše neuveriteľne dlhý schvaľovací proces pre nasledujúci VFR ohrozuje riadnu obnovu hospodárstva EÚ a okamžitú podporu potrebnú pre verejnosť aj podniky. Zdá sa, že pre lídrov 27 členských štátov EÚ je stále komplikovanejšie dohodnúť sa na veľmi dôležitých opatreniach, zatiaľ čo zdĺhavý a nerozhodný charakter riešení ukazuje, že systém riadenia EÚ je zastaraný a neefektívny. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Súčasný návrh neobsahuje žiadne využitie technológie blockchainu, hoci to bolo prediskutované a analyzované už v roku 2018. EHSV zastáva názor, že práve colný systém má správnu štruktúru na integrovanie takých zmien, a odporúča bezodkladne preskúmať možnosť zavedenia technológie blockchainu v navrhovanom akčnom pláne. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV ďalej poznamenáva, že neexistuje vôbec žiadna analýza možného využitia robotiky a umelej inteligencie na modernizáciu colných operácií. Domnieva sa, že technologický pokrok a existujúce inovatívne riešenia, ktoré prináša robotika a umelá inteligencia, by sa mohli ľahko a s okamžitými a relevantnými výsledkami uplatniť v rámci tohto komplexného akčného plánu. |
| --- | --- |

4.6.

4.7.   Riadenie rizika

| 4.7.1. | Od zavedenia bezpečnostných zmien do CKÚ Spoločenstva v roku 2005 už EÚ v rámci činností v oblasti riadenia rizika uplatňuje obrannú koncepciu pozostávajúcu z dvoch línií: predbežné posúdenie a kontrola pred vstupom tovaru na colné územie a po jeho vstupe. EHSV zastáva názor, že najväčší problém vyplýva z nekoordinovaného uplatňovania postupov v jednotlivých členských štátoch a z nedostatočnej výmeny informácií medzi krajinami. Zabezpečením zosúladeného, koordinovanejšieho a integrovanejšieho systému riadenia rizika by sa zmenšili rozdiely medzi orgánmi a posilnili najslabšie články v reťazci. Preto je nová stratégia riadenia rizika avizovaná na druhý štvrťrok 2021 veľmi sľubná. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Digitalizácia a rozmach elektronického obchodu uľahčujú spotrebiteľom online nakupovanie z celého sveta. Nie všetky výrobky však spĺňajú prísne európske normy týkajúce sa bezpečnosti výrobkov a/alebo ochrany spotrebiteľa. Často je to prekvapenie pre spotrebiteľov. EHSV víta cieľ posilniť proces riadenia rizika v záujme lepšej ochrany jednotného trhu a najmä občanov pred nevyhovujúcimi a nebezpečnými výrobkami. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Návrh spustiť iniciatívu Spoločné analytické spôsobilosti je rozhodne krokom vpred. Vítaná bude aj výmena údajov s orgánmi presadzovania práva v boji proti podvodom. EHSV je však zvedavý, či budú k dispozícii požadované finančné zdroje na prepojenie systému ICS2 s inými elektronickými systémami. Ďalšie bezprostredné obavy sú spojené s riadením takej zložitej siete a s potrebou špecializovaných ľudských zdrojov so zodpovedajúcou odbornou prípravou. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | EHSV sa taktiež obáva, že v prípade, ak nový projekt zriadiť colnú agentúru EÚ neschvália členské štáty, riadenie takého zložitého a prepojeného systému by predstavovalo ďalšiu záťaž pre existujúce útvary Komisie. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | Komisia navrhla vykonávať analýzu údajov pred nakládkou a pred príchodom tovaru pre všetky výrobky a všetky spôsoby dopravy až do roku 2024. Nie je však jasné, aké ľudské zdroje budú potrebné v každom členskom štáte ani akú úroveň a dĺžku odbornej prípravy budú títo pracovníci potrebovať. To isté platí pre ďalší proces riadenia rizika, ktorý sa plánuje pre postupy „po príchode“. EHSV už vyzýval „vytvoriť spoločné rámce odbornej prípravy založené na ‚rámci colných kompetencií EÚ‘, ktorý sa zameriava na harmonizáciu a zvyšovanie výkonnostných noriem colných orgánov v celej EÚ“ (8). |
| --- | --- |

4.7.5.

4.8.   Riadenie elektronického obchodu

| 4.8.1. | Elektronický obchod prináša veľké výhody a možnosti pre verejnosť aj podniky. Spájajú sa s ním však aj závažné problémy týkajúce sa dodržiavania daňových a colných predpisov pri obchodovanom tovare a tiež v súvislosti s veľkým počtom žiadostí o colné konanie pre širokú škálu kontrol z nefinančných dôvodov vrátane bezpečnosti, ochrany a práv duševného vlastníctva. EHSV uznáva významnú úlohu, ktorú zohrávajú colné orgány pri predchádzaní vstupu nevyhovujúcich a/alebo nebezpečných výrobkov na jednotný trh, a zastáva názor, že týmto orgánom sa musia poskytnúť primerané zdroje aj na plnenie všetkých nefinančných povinností. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Očakáva sa, že zavedenie balíka právnych predpisov v oblasti DPH pre elektronický obchod (9) od roku 2021 prinesie výrazné príjmy do rozpočtov členských štátov a vytvorí rovnaké podmienky pre podnikateľské prostredie. Vytvorenie centra EÚ pre daňové informácie v rámci útvarov siete Eurofisc na boj proti daňovým podvodom sa považuje za výrazné zlepšenie, ktoré colným orgánom zabezpečí prístup k informáciám. EHSV očakáva v tejto súvislosti posúdenie Komisie. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | EHSV zastáva názor, že najlepší spôsob regulácie a riadenia elektronického obchodu je prostredníctvom posilnenej spolupráce s inými krajinami v rámci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a skupiny G20. EHSV už zdôraznil, že „daňové politiky, ktoré sa majú uplatňovať na digitalizáciu hospodárstva, a vývoj nástrojov a operačných riešení sa musia koordinovať na medzinárodnej úrovni“ (10). |
| --- | --- |

4.8.3.

| 4.8.4. | Odvetvie elektronického obchodu je veľmi dôležité pre malé a stredné podniky (MSP). Cezhraničný obchod je však už teraz roztrieštený v dôsledku rôznych existujúcich bariér a EHSV znepokojuje, že v oznámení nie je žiadna zmienka o vytvorení priaznivého rámca pre MSP prostredníctvom tohto ambiciózneho akčného plánu. Podľa septembrového prieskumu Eurobarometra iba 4 % MSP predávajú svoj tovar spotrebiteľom v inom členskom štáte (11). |
| --- | --- |

4.8.4.

| 4.8.5. | Návrh uložiť colné ohlasovacie povinnosti platformám je potenciálnou záťažou pre legitímne podniky. Platformy majú dôležité údaje, ktoré by mohli využívať colné orgány, boli by však potrebné osobitné investície do softvéru informačných technológií, pomocou ktorého sa tieto údaje môžu zbierať a poskytovať. Bezodkladne treba preskúmať používanie automatizovaných robotických systémov, ktoré by mohli neoceniteľným spôsobom uľahčiť plnenie ohlasovacích povinností. EHSV taktiež zastáva názor, že týmto spoločnostiam by sa mali poskytnúť potrebné finančné prostriedky, ak sa od nich požaduje zber údajov, ktoré by inak nepotrebovali. Správa týchto údajov je mimoriadne dôležitá v boji proti colným podvodom a podvodom s DPH, podhodnocovaniu, falošným vyhláseniam o pôvode atď. EHSV už vyzýval na „vypracovanie európskej normy pre zber údajov a informácií o používateľoch platforiem, ktoré by platformy mali oznamovať“ (12). |
| --- | --- |

4.8.5.

| 4.8.6. | EHSV však víta súčasnú revíziu úloh a povinností elektronických trhov, ktorú robí Komisia. Tieto trhy by mali mať viac zodpovednosti a povinností, pokiaľ ide o kontrolu tovarov predávaných na ich platformách, či sú vyhovujúce a bezpečné. |
| --- | --- |

4.8.6.

4.9.   Podpora dodržiavania predpisov

| 4.9.1. | Dôveryhodným obchodníkom sa už poskytujú výhody za dodržiavanie colných predpisov EÚ. EHSV podporuje navrhované monitorovanie existujúcich preferenčných obchodných dohôd s tretími krajinami. Komplexná analýza medzinárodných systémov spolupráce a vzájomnej administratívnej pomoci EÚ v colných záležitostiach by viedla k lepšiemu presadzovaniu práva. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Návrh na zavedenie prostredia centrálneho elektronického priečinka EÚ je všeobecne prospešný projekt a EHSV mu vyjadruje svoju plnú podporu. Pre súkromný sektor by bola prínosom možnosť vybaviť ohlasovacie povinnosti v jednom konaní, pričom by si jednotlivé orgány mohli vybrať údaje, ktoré potrebujú. Je to jednoznačný krok vpred pre všetky zainteresované strany a očakáva sa, že počas prvých siedmich rokov uplatňovania prinesie podnikom úspory súvisiace s colnou administratívou vo výške až 690 miliónov EUR. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Je však ťažké pochopiť, ako by mohla navrhovaná analýza CKÚ naznačovať, že elektronické systémy sú zastarané necelé štyri roky po prijatí návrhu. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | Roztrieštené sankcie za nedodržanie predpisov uplatňované v jednotlivých členských štátoch spôsobujú narušenia hospodárskej súťaže na jednotnom trhu a zároveň umožňujú vznik slabších článkov v systéme. Vytvorenie pevného a jednotného rámca by posilnilo colnú úniu ako celok. Hoci myšlienka je to skvelá, EHSV sa pýta, ako ju Komisia plánuje uskutočniť, keďže návrh z roku 2013 v tej istej veci bol zamietnutý. |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.9.5. | Okrem toho je ťažké mať rovnakú úroveň kontroly, ak sa počet colných úradníkov na 100 000 obyvateľov pohybuje od 7 do 70, v závislosti od členského štátu (13). EHSV odporúča stanoviť minimálne normy pre kontrolu a pre počet potrebných zamestnancov. |
| --- | --- |

4.9.5.

| 4.9.6. | Kríza vyvolaná pandémiou COVID-19 odhalila nedostatky colného systému a viacero prípadov nevyhovujúcich a nebezpečných výrobkov, ktoré sa dostali na územie EÚ. EHSV zastáva názor, že je veľmi dôležité čo najskôr prijať vykonávacie akty k nariadeniu o dohľade nad trhom (14). |
| --- | --- |

4.9.6.

| 4.9.7. | EHSV okrem toho podporuje návrh, aby sa osobitná pozornosť venovala uplatňovaniu pravidiel a postupov preferenčného pôvodu na 41 dohôd EÚ o voľnom obchode. Pokiaľ ide o ostatných obchodných partnerov, predovšetkým o Čínu, exponenciálnym rastom elektronického obchodu sa k existujúcim výzvam pre colníctvo pridali ďalšie. Preto je úplne normálne posúdiť situáciu a v prípade potreby prijať právne predpisy. |
| --- | --- |

4.9.7.

4.10.   Colné orgány vystupujúce ako jeden celok

| 4.10.1. | Analýza ukazuje, že cezhraničná spolupráca sa dá výrazne posilniť. EHSV uznáva, že jedinou cestou vpred je zabezpečiť širšiu a lepšiu spoluprácu medzi colnými orgánmi rôznych členských štátov a medzi colnými orgánmi a inými vnútroštátnymi orgánmi. Výmenou najlepších postupov by sa mohla zvýšiť aj produktivita colných úradov. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.10.2. | Potrebné sú výrazné investície do nákupu vybavenia na colné kontroly, ktoré je nevyhnutné na zavedenie tejto spolupráce do praxe. EHSV poznamenáva, že v pôvodnom návrhu (15) Komisia súhlasila s pokrytím iba 80 % potrebných investícií. Zvyšných 20 % nákladov by mali znášať členské štáty. Vzhľadom na finančnú situáciu, v ktorej sa tieto krajiny nachádzajú v dôsledku pandémie COVID-19, EHSV neočakáva, že všetkých 27 členských štátov bude schopných investovať tieto sumy v roku 2021. |
| --- | --- |

4.10.2.

| 4.10.3. | Komisia napokon odvážne predkladá kontroverzný návrh vypracovať do roku 2023 posúdenie vplyvu vytvorenia colnej agentúry EÚ. EHSV pochybuje, že by s tým členské štáty súhlasili. |
| --- | --- |

4.10.3.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 269 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 169, 25.6.2019, s. 1.

2

(3)  Stanovisko EHSV Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje nástroj finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 67).

3

(4)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 39.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 269 10.10.2013, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 246, 28.7.2017, s. 22.

6

(7)  2nd Biennial Report on Progress in Developing the EU Customs Union and its Governance (Druhá dvojročná správa o pokroku dosiahnutom pri rozvíjaní colnej únie EÚ a jej riadenia).

7

2nd Biennial Report on Progress in Developing the EU Customs Union and its Governance

(8)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 67.

8

(9)  Modernising VAT for cross-border e-commerce (Modernizácia DPH pri cezhraničnom elektronickom obchode).

9

Modernising VAT for cross-border e-commerce

(10)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 62.

10

(11)  Flash Eurobarometer 486.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 62.

12

(13)  Prieskum Zväzu zamestnancov finančného sektora v Európe.

13

(14)  Ú. v. EÚ L 169, 25.6.2019, s. 1.

14

(15)  COM(2018) 321 final.

15

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/62 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/62

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje prostredie centrálneho elektronického priečinka Európskej únie pre colníctvo a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 952/2013

[COM(2020) 673 final – 2020/306(COD)]

(2021/C 220/08)

| Spravodajca: | Athanasios IOANNIDIS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Athanasios IOANNIDIS

| Konzultácia | Európsky parlament, 11. 11. 2020
  Rada, 13. 11. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 3, 114 a 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 268/0/3 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11. 11. 2020

Rada, 13. 11. 2020

Právny základ

články 3, 114 a 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 3. 2021

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

268/0/3

| 1. | Závery a odporúčania |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh Európskej komisie na zriadenie prostredia centrálneho elektronického priečinka Európskej únie pre colníctvo a zmenu nariadenia (EÚ) č. 952/2013. Účelom návrhu je riešiť problém roztrieštenej interoperability medzi colnými orgánmi a partnerskými príslušnými orgánmi pri vykonávaní postupu colného vybavenia tovaru. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že návrh je v súlade s víziou a strategickými cieľmi Únie, pokiaľ ide o akčný plán zameraný na dosiahnutie ďalšieho pokroku v colnej únii, aby sa z nej stala silná a moderná colná únia (Taking the Customs Union to the Next Level – an Agenda for Action for a strong and modern Customs Union), ako aj oznámenie Komisie Rozvíjanie colnej únie EÚ a jej riadenia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Podľa EHSV návrh podporuje strategický plán Generálneho riaditeľstva pre dane a colnú úniu (GR TAXUD) na roky 2016 – 2020 a akčný plán EÚ pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020, uvedený v oznámení Komisie z 19. apríla 2016 (1), ktorého zámerom je zvyšovať efektívnosť verejných služieb odstraňovaním existujúcich digitálnych prekážok, znižovaním byrokracie a skvalitňovaním interakcií medzi orgánmi verejnej správy členských štátov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV zdôrazňuje, že zavedením prostredia centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo sa obchod s tovarom vďaka zjednodušeniu a automatizácii posunie do nového digitálneho veku. Vo všeobecnosti bude obchod v EÚ rásť a Únia sa stane konkurencieschopnejšou, colnice sa zmodernizujú a prinesie to viaceré výsledky zainteresovaným stranám – colným orgánom členských štátov, partnerským príslušným orgánom, hospodárskym subjektom a občanom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že európsky centrálny elektronický priečinok ani vnútroštátne elektronické priečinky by nemali byť iba digitálnou bránou na zber údajov a výmenu informácií. V budúcnosti by s rozvojom informačných systémov a procesov malo byť možné – so súhlasom členských štátov a Rady – vyvíjať sa smerom k zložitejším automatizovaným postupom výpočtu, aké sa budú používať pre množstvá tovarov. Týmto spôsobom bude mať obchodník možnosť získať celkový obraz o transakcii, ktorá by sa potom mala označovať za „inteligentnú“. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že začlenenie necolných formalít Únie do systému centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo na výmenu osvedčení (CSW-CERTEX) si bude vyžadovať novú IT infraštruktúru na vytvorenie prepojení medzi vnútroštátnymi prostrediami centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo a necolnými systémami Únie. Údaje, ktoré sa majú vymieňať, sa musia presne stanoviť. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV odporúča, aby Komisia venovala osobitnú pozornosť kybernetickej bezpečnosti systémov a elektronických priečinkov zavedením bezpečnostných systémov vysokej úrovne na ochranu pred útokmi, ktoré by mohli výrazne narušiť obchod s tovarom v EÚ a mať ničivé dôsledky na hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV súhlasí s tým, že v záujme účinného zavedenia programu centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo a predídenia jeho oneskoreniu bude nutné osobitne sa zamerať na členské štáty, ktoré sa nezapojili do pilotného projektu „Centrálny elektronický priečinok EÚ pre colníctvo – spoločný veterinárny vstupný dokument“ (EU CSW-CVED) z roku 2015 a ktoré preto nevyvinuli vnútroštátne prostredia centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo, ktoré sú prepojené s centrálnym elektronickým priečinkom EÚ. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Podobný problém vzniká v prípade členských štátov vyvíjajúcich vlastné iniciatívy centrálneho elektronického priečinka na vnútroštátnej úrovni, ktoré zostávajú izolované a vyznačujú sa rôznymi spôsobmi fungovania vychádzajúcimi z úrovne existujúcej colnej architektúry IT, priorít a zo štruktúr nákladov. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Z uvedených dôvodov by EHSV odporúčal podrobnejší harmonogram s cieľmi a opatreniami pre členské štáty, aby svoje vnútroštátne prostredia centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo zosúladili s európskym centrálnym elektronickým priečinkom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV uznáva zložitosť systému a skutočnosť, že v rámci členských štátov, ako aj medzi nimi je potrebná koordinácia, aby sa toto opatrenie zrealizovalo. Navrhuje vypracovať podrobnejší harmonogram monitorovania a predkladania správ o fungovaní a vývoji centrálneho elektronického priečinka s cieľmi a opatreniami, ktoré majú prijímať členské štáty a vnútroštátne subjekty na zavedenie systému. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV odporúča, aby tento program prispel k dodržiavaniu základných práv a ochrany údajov v rámci svojej sféry uplatňovania. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV považuje za mimoriadne dôležité pripraviť a vyškoliť personál, ktorý sa bude podieľať na prevádzke IT systémov, vnútroštátnych prostredí centrálneho elektronického priečinka a európskeho centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo. Súčasný projekt by preto mal poskytovať programy odbornej prípravy a zvyšovania zručností pracovníkov, ktoré by mali byť financované z vnútroštátnych zdrojov a/alebo zo zdrojov EÚ. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kontext a úvod

| 2.1. | Členské štáty a Komisia sa v roku 2008 zaviazali, že budú podporovať elektronické colné prostredie v EÚ, pričom sa budú usilovať o vytvorenie rámca služieb centrálneho elektronického priečinka. V Benátskom vyhlásení z roku 2014 sa navrhol akčný plán na postupné zavedenie prostredia centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo a vytvorenie jeho právneho rámca. Tento zámer bol potvrdený aj v oznámení Komisie z roku 2016 s názvom Rozvíjanie colnej únie EÚ a jej riadenia, v ktorom Komisia oznámila svoje plány preskúmať realizovateľné riešenie pre vývoj a vytvorenie prostredia centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo. Tento prístup podporila Rada pre hospodárske a finančné záležitosti (ECOFIN) vo svojich záveroch z 23. mája 2017. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisia v roku 2015 začala pilotný projekt „Centrálny elektronický priečinok EÚ pre colníctvo – spoločný veterinárny vstupný dokument“ (EU CSW-CVED). Projekt spoločne riadilo Generálne riaditeľstvo pre dane a colnú úniu (GR TAXUD) a Generálne riaditeľstvo pre zdravie a bezpečnosť potravín (GR SANTE) a jeho cieľom bolo umožniť, aby colné orgány automatizovane overovali tri necolné regulačné formality predkladané s colným vyhlásením ako dôkaz o dodržiavaní požiadaviek. Na tomto pilotnom projekte sa na začiatku dobrovoľne podieľalo päť colných správ členských štátov. Po ňom nasledoval systém centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo na výmenu osvedčení (EU CSW-CERTEX), ktorým sa rozšíril rozsah regulačných požiadaviek a zaviedli sa nové funkcie, ako napríklad riadenie množstiev. Počet zúčastnených štátov sa zvýšil z piatich na deväť a pokrytých je viac oblastí politiky. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V dôsledku pandémie COVID-19 je stanovenie pevnejšieho rámca pre colnú úniu a ešte výraznejšie uľahčenie plnenia colných a necolných formalít Únie v záujme oživenia hospodárstva dôležitejšie než kedykoľvek predtým. Väčšou digitalizáciou colných formalít a necolných regulačných formalít Únie uplatniteľných na medzinárodný obchod sa členským štátom otvárajú nové možnosti zlepšenia digitálnej spolupráce. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 3.1. | Medzinárodný obchod Únie podlieha colným predpisom, ako aj iným ako colným predpisom Únie. Orgány zodpovedné za necolné regulačné formality Únie (ďalej len „partnerské príslušné orgány“) a colné orgány často pracujú izolovane, čo vedie k zložitým a zaťažujúcim oznamovacím povinnostiam pre obchodníkov a neefektívnym postupom colného vybavenia tovaru umožňujúcim chyby a podvody. S cieľom riešiť roztrieštenú interoperabilitu colných orgánov a partnerských príslušných orgánov pri riadení postupov colného vybavenia tovaru a koordinovať opatrenia v tejto oblasti Komisia a členské štáty prijali v priebehu rokov viacero záväzkov týkajúcich sa iniciatív vytvorenia centrálneho elektronického priečinka, pokiaľ ide o colné vybavenie tovaru. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V rámci návrhu Komisie sa plánuje vytvorenie prostredia centrálneho elektronického priečinka Európskej únie pre colníctvo, v ktorom sa poskytuje integrovaný súbor interoperabilných elektronických služieb na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni prostredníctvom systému centrálneho elektronického priečinka Európskej únie pre colníctvo na výmenu osvedčení. Tým sa podporí interakcia a výmena informácií medzi vnútroštátnymi prostrediami centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo s necolnými systémami Únie uvedenými v prílohe k návrhu. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | Návrh nariadenia je prvým a zásadným krokom k zlepšeniu spolupráce medzi colnými orgánmi prostredníctvom jednotnej elektronickej aplikácie. Je to komplexný návrh, ktorý poskytuje širokú analýzu výsledkov, akcií a opatrení uplatňovaných v činnosti európskeho centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Zavedením centrálneho elektronického priečinka sa podnikom a obchodníkom umožní elektronicky predkladať údaje, či už sprievodné doklady alebo necolné formality Únie, prostredníctvom elektronického priečinka (vnútroštátneho elektronického priečinka) v každom členskom štáte, čo povedie k zníženiu rizika duplicity a úspore času a nákladov na transakcie. Centrálny elektronický priečinok umožní colným a iným orgánom zbierať údaje predkladané na základe harmonizovaného systému postupov colného vybavenia tovaru. EÚ zároveň získava prehľad o výrobkoch prichádzajúcich a odchádzajúcich cez jej hranice a aj možnosť kontrolovať množstvá tovaru v súvislosti s kvótami a predchádzaním podvodom. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ako sa uvádza v návrhu Komisie, vykonávanie programu bude financované zo zdrojov EÚ a z vnútroštátnych zdrojov. Náklady súvisiace s vývojom, integráciou a prevádzkou centrálneho elektronického priečinka EU CSW-CERTEX bude znášať Únia, zatiaľ čo členské štáty budú znášať náklady vznikajúce pri vývoji, integrácii a prevádzke vnútroštátnych prostredí centrálneho elektronického priečinka a ich prepojení s priečinkom EU CSW-CERTEX. Keďže pandémia COVID-19 viedla k finančnej kríze vo všetkých členských štátoch EÚ, EHSV by chcel vedieť, ako môže Komisia zabezpečiť, aby členské štáty splnili túto požiadavku a poskytli finančné prostriedky na vykonávanie programu zo svojich štátnych rozpočtov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ak sa má iniciatíva centrálneho elektronického priečinka harmonizovať a realizovať, jej vykonávanie členskými štátmi musí byť povinné. Úspech centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo závisí naozaj od súbežného súladu, harmonizácie a vykonávania vo všetkých krajinách. EHSV poukazuje na riziko, že niektoré členské štáty nemusia zaviesť centrálny elektronický priečinok v stanovenom časovom rámci v dôsledku rozpočtových obmedzení (vyplývajúcich z finančnej krízy súvisiacej s pandémiou COVID-19) a iných politických priorít. To spôsobí mnohé problémy pre colnú a obchodnú politiku Únie, nehovoriac o problémoch pre členské štáty. EHSV sa pýta Komisie, či sa plánujú sankcie v prípade, že niektorý členský štát nezavedie centrálny elektronický priečinok alebo prekročí stanovený časový rámec. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Súbežne s opatreniami týkajúcimi sa centrálneho elektronického priečinka musí prebiehať modernizácia colníc a colných orgánov. Bolo by mimoriadne užitočné vykonať najskôr štúdiu opisujúcu súčasnú situáciu na vstupných miestach členských štátov, ktorá by slúžila na posúdenie potreby investovania do modernizácie služieb tak, aby mohli podporiť centrálny elektronický priečinok. Zároveň by mohol byť stanovený orientačný termín na dokončenie vnútroštátnej časti centrálneho elektronického priečinka. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komisia vo svojom návrhu nariadenia uvádza, že každý členský štát má určiť orgán, ktorý bude pôsobiť ako vnútroštátny koordinátor pre vykonávanie a koordinovanie opatrení v súvislosti s centrálnym elektronickým priečinkom. EHSV by chcel vedieť, či za určenie vnútroštátneho koordinátora plne zodpovedajú jednotlivé členské štáty, alebo či Komisia vydá odporúčania. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pokiaľ ide o zabezpečenie ochrany údajov, EHSV sa domnieva, že doplnková činnosť na ochranu zozbieraných údajov, spolu so všetkými colnými vyhláseniami, musí zohľadniť tieto skutočnosti:






  — | ktorý orgán verejnej moci bude zodpovedný za zaistenie dôvernosti a ako bude na každej úrovni stanovený stupeň tolerancie, |
| --- | --- | --- |

4.7.

—

ktorý orgán verejnej moci bude zodpovedný za zaistenie dôvernosti a ako bude na každej úrovni stanovený stupeň tolerancie,

| — | záruku, ktorá bude poskytnutá obchodníkom s centrálnym elektronickým priečinkom, a podrobnosti poskytnutých záruk. |
| --- | --- |

—

záruku, ktorá bude poskytnutá obchodníkom s centrálnym elektronickým priečinkom, a podrobnosti poskytnutých záruk.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | Podľa EHSV možno tento návrh nariadenia a bod, v ktorom sa odkazuje na subsidiaritu, považovať za prínos tohto opatrenia (t. j. vytvorenie centrálneho elektronického priečinka) k európskemu HDP a zlepšeniu konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV navyše považuje za veľmi dôležité, aby sa vykonalo posúdenie vplyvu pre každý členský štát, v ktorom sa poukáže na prínosy uplatňovania tejto politiky s cieľom presvedčiť členské štáty, aby tak urobili čo najrýchlejšie. EHSV zároveň vyzýva Komisiu, aby podávala správy o vplyve pilotného zavádzania centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo v každom členskom štáte, ktorý sa zapojil do pilotného projektu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Po správe o posúdení vplyvu, ktorá sa analyzuje v návrhu nariadenia, sa EHSV domnieva, že balík možností 1 + 6 + 8 ii) (2) je správny. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV zdôrazňuje, že Európska komisia by mala prijať jednotné technické špecifikácie pre fungovanie vnútroštátneho prostredia centrálneho elektronického priečinka, ako sa stanovuje v článku 2 návrhu nariadenia. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV konštatuje, že Európska komisia by mala prijať jednotné technické špecifikácie pre fungovanie vnútroštátneho prostredia centrálneho elektronického priečinka, ako sa stanovuje v ustanoveniach článku 8, aby sa zabránilo zlyhaniam, pokiaľ ide o colné vyhlásenia. EHSV sa domnieva, že by bolo užitočné vypracovať jednotnú normu. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV sa domnieva, že ak má centrálny elektronický priečinok pre colníctvo riadne fungovať, vnútroštátne prostredia musia fungovať bez problémov a s riadne vyškolenými zamestnancami. Keďže počet colných úradníkov (3) na 100 000 obyvateľov sa pohybuje od 7 do 70 v závislosti od členského štátu, EHSV odporúča pridať minimálne normy pre prevádzku systému a pre počet požadovaného personálu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV odporúča doplniť do článku 1 návrhu nariadenia text „bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia všeobecného nariadenia o ochrane údajov a ustanovenia článku 6 tohto nariadenia“. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EHSV poznamenáva, že z právneho aj vecného hľadiska by v súvislosti s článkom 3 mohol existovať rozpor, pretože sa v ňom odkazuje na európske prostredie centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo a zároveň na necolné systémy Únie. Mohol by sa vložiť osobitný pododsek týkajúci sa tohto bodu (ako aj urobiť potrebné úpravy týkajúce sa odkazov). |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EHSV žiada, aby sa objasnilo, či pracovný program Európskej komisie bude predchádzať nariadeniu, alebo bude nasledovať po nadobudnutí účinnosti nariadenia. Ak nadobudnutie účinnosti prebehne ako prvé, aký bude časový rámec na prijatie akčného plánu? |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EHSV sa domnieva, že odkaz na možnosť zrušiť právomoc prijímať delegované akty uvedený v prvej vete článku 21 ods. 3 je príliš vágny, a chcel by si objasniť, či sa zrušenie týka jednej alebo všetkých kategórií uvedených v článku 5 ods. 4, článku 10 ods. 3 a článku 13 ods. 4 Nie je jasné ani to, či ide o jeden akt z uvedených kategórií, alebo o možnosť všeobecne prijímať akty pre jednu z týchto kategórií. EHSV zdôrazňuje, že medzi spoluzákonodarcami by mali prebiehať konzultácie o postupe ich informovania. |
| --- | --- |

5.10.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán EÚ pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020: Urýchlenie digitálnej transformácie verejnej správy, COM(2016) 179 final z 19. apríla 2016.

1

Akčný plán EÚ pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020: Urýchlenie digitálnej transformácie verejnej správy

(2)  V prípade možnosti 1 je systém EU CSW-CERTEX povinný a táto možnosť sa vzťahuje na regulačné požiadavky EÚ, v prípade ktorých sú príslušné informácie spojené s colníctvom dostupné pre všetky členské štáty na úrovni EÚ, pričom je zabezpečená funkcia automatizovaného riadenia množstva. Pri možnosti 6 sa zavádzajú centrálne elektronické priečinky na vnútroštátnej úrovni s cieľom poskytnúť hospodárskym subjektom harmonizované jednotné kontaktné miesta na plnenie colných a necolných formalít. Možnosť 8 ii) je založená na rozšírenom používaní existujúceho systému registrácie a identifikácie hospodárskych subjektov iba na overovanie. COM(2020) 673 final.

2

(3)  https://ufe-online.eu/wp-content/uploads/2020/04/2020-04-04.pdf.

3

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/67 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/67

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Správa o strategickom výhľade za rok 2020 – Strategický výhľad – Vytýčenie smeru k odolnejšej Európe

[COM(2020) 493 final]

(2021/C 220/09)

| Spravodajkyňa: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Sandra PARTHIE

| Konzultácia | list Európskej komisie: 11. 11. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 270/0/5 |

Konzultácia

list Európskej komisie: 11. 11. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 3. 2021

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

270/0/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV s potešením víta plánované začlenenie metodiky výhľadu do budúceho procesu tvorby politík EÚ. Taktiež rozhodne víta rozhodnutie výslovne zahrnúť „výhľad“ do oblastí zodpovednosti podpredsedu Komisie, ktorý je zodpovedný aj za medziinštitucionálne vzťahy. Očakáva, že vďaka tomu sa bude dariť synergiám, ako aj štrukturálnemu zapojeniu všetkých inštitúcií EÚ vrátane EHSV. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV s nadšením víta nový prístup Európskej komisie vykonávať strategický výhľad ako ročný, cyklický a nepretržitý proces. Odolnosť EÚ bola zvolená ako prvá téma v rámci postupu výhľadu. Stala sa novým kompasom pre politiky EÚ v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Odolnosť je schopnosť nielen odolávať výzvam a vyrovnávať sa s nimi, ale aj prejsť zmenami udržateľným, spravodlivým a demokratickým spôsobom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Štyri rozmery témy odolnosti, t. j. „sociálno-hospodársky“, „geopolitický“, „zelený“ a „digitálny“, sú z nášho pohľadu vhodne vybraté a rozvinuté. Predstavujú ústrednú megatému našej doby, ktorá bude mať aj naďalej mimoriadny význam pre formovanie európskej politiky. EHSV veľmi podporuje výber tejto témy, pretože skutočne ide o najdôležitejšiu tému v našej spoločnej práci na vytvorení správnych rámcových podmienok na prekonanie pandemickej krízy a na riešenie globálnych výziev, ako je napríklad zmena klímy. Výbor poskytol podrobnú analýzu tejto témy vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy na tému Smerom k odolnejšiemu a udržateľnejšiemu európskemu hospodárstvu (1) a prostredníctvom uznesenia na tému Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti – čo funguje a čo nie? (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Strategický výhľad je charakterizovaný analýzou a perspektívou činnosti orientovanou na budúcnosť. V tejto súvislosti musia tieto činnosti spĺňať tri základné prvky, aby sa dosiahli vysokokvalitné výsledky. Po prvé, analýzy musia poskytnúť výsledky primerané budúcej situácii, ktorá je predmetom skúmania. Po druhé, mali by sa zakladať na vedeckých metódach a procesoch so zreteľom na skutočnosť, že budúcnosť nie je ani pozorovateľná, ani empiricky merateľná. Po tretie, mali by byť účinné v zmysle poskytovania užitočných usmernení pre politickú prax. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V prvej výročnej správe Komisie o strategickom výhľade za rok 2020 stále chýba plánovaný úplný cyklus výhľadu a sa nevysvetľuje, ako by sa prepojil s Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a procesom európskeho semestra. Chýba aj vysvetlenie, ktoré z megatrendov, ktoré identifikuje, sú najpravdepodobnejšie a najrelevantnejšie pre EÚ, a preto neumožňuje tvorcom politík stanoviť priority. V nadchádzajúcich správach sa to musí zlepšiť. Ciele stanovené vo výhľade sa dosiahnu len vtedy, ak pôjde o otvorenú, pluralistickú, ako aj rôznorodú interdisciplinárnu činnosť, do ktorej sa zapoja organizovaní sociálni partneri a občianska spoločnosť, najmä EHSV, vo všetkých fázach procesu výhľadu a určovania referenčných scenárov, pričom sa použije súbor metód a nástrojov na nasmerovanie rôznych perspektív do budúcnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Hoci sú ambície plne vítané, vidíme v niektorých oblastiach priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o vykonávanie výhľadu v rozhodovacom procese:






  — | konkrétne spôsoby úplného začlenenia výhľadu do viacročného plánovania a programu lepšej právnej regulácie, ako aj do európskeho systému posudzovania vplyvu (3) alebo do Konferencie o budúcnosti Európy zostávajú nejasné, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

konkrétne spôsoby úplného začlenenia výhľadu do viacročného plánovania a programu lepšej právnej regulácie, ako aj do európskeho systému posudzovania vplyvu (3) alebo do Konferencie o budúcnosti Európy zostávajú nejasné,

| — | v správe za rok 2020 chýba potrebné kvantitatívne posúdenie hodnotenia identifikovaných megatrendov a strategických tém v škále pravdepodobnosti a relevantnosti, v dôsledku čoho je ťažšie stanoviť priority opatrení, |
| --- | --- |

—

v správe za rok 2020 chýba potrebné kvantitatívne posúdenie hodnotenia identifikovaných megatrendov a strategických tém v škále pravdepodobnosti a relevantnosti, v dôsledku čoho je ťažšie stanoviť priority opatrení,

| — | proces výhľadu by mal ponúknuť stály monitorovací a kontrolný mechanizmus, ktorý umožní napríklad hodnotenia ex post zo strany občianskej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

proces výhľadu by mal ponúknuť stály monitorovací a kontrolný mechanizmus, ktorý umožní napríklad hodnotenia ex post zo strany občianskej spoločnosti,

| — | v správe sa už navrhujú témy pre ďalšie správy o výhľade, chýba však vysvetlenie, ako sa pri výbere týchto tém využil proces výhľadu, čo je zdanlivo v rozpore s jeho vlastným účelom. |
| --- | --- |

—

v správe sa už navrhujú témy pre ďalšie správy o výhľade, chýba však vysvetlenie, ako sa pri výbere týchto tém využil proces výhľadu, čo je zdanlivo v rozpore s jeho vlastným účelom.

| 1.7. | Úroveň odhodlania využiť výhľad na posilnenie odolnosti Európy je skôr obmedzená. V správe Komisie sa väčšinou uvádza skôr len to, že „môže“, než „bude“ využívať výhľad na úrovni EÚ. Namiesto načrtnutia konkrétnych spôsobov využitia výhľadu v procese politického rozhodovania sa nástroje výhľadu obmedzujú na možnosti, ktoré by mohli alebo nemuseli byť využité príslušnými zainteresovanými stranami alebo v konkrétnom prípade vykonávania. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pokiaľ ide o rozmery odolnosti, t. j. tému správy za rok 2020,






  — | skutočný budúci aspekt nie je v mnohých prípadoch komplexne rozvinutý, ale príliš sa zameriava na opis súčasnej situácie, |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

skutočný budúci aspekt nie je v mnohých prípadoch komplexne rozvinutý, ale príliš sa zameriava na opis súčasnej situácie,

| — | chýba mu vízia orientovaná na budúcnosť, pokiaľ ide o to, aký pokrok by sa mal dosiahnuť a v akom časovom rámci, vrátane vývoja nových ukazovateľov dobrých životných podmienok, ako sú ukazovatele nad rámec HDP, |
| --- | --- |

—

chýba mu vízia orientovaná na budúcnosť, pokiaľ ide o to, aký pokrok by sa mal dosiahnuť a v akom časovom rámci, vrátane vývoja nových ukazovateľov dobrých životných podmienok, ako sú ukazovatele nad rámec HDP,

| — | metóda riešenia zistených slabých miest nie je podrobná a nezahŕňa cielené riešenia na zabránenie zhoršovaniu podmienok ľudí, ktorým hrozí vylúčenie, ako sú osoby so zdravotným postihnutím a starší ľudia. |
| --- | --- |

—

metóda riešenia zistených slabých miest nie je podrobná a nezahŕňa cielené riešenia na zabránenie zhoršovaniu podmienok ľudí, ktorým hrozí vylúčenie, ako sú osoby so zdravotným postihnutím a starší ľudia.

| 1.9. | Štyri rozmery slúžia ako základ pre tvorbu agendy budúcich činností výhľadu. Odporúčame preto, aby sa k štyrom rozmerom odolnosti pridali osobitné čiastkové ciele, ktoré by sa mohli uviesť do praxe, a teda by sa mohli v budúcnosti pravidelne posudzovať. Ďalšie témy agendy výhľadu sú už navrhnuté, a to otvorená strategická autonómia, budúcnosť pracovných miest a zručností a prehlbovanie vzájomného pôsobenia digitálnej a zelenej transformácie. Tieto témy vychádzajú z troch zo štyroch rozmerov odolnosti. Stále však nie je jasné, ako Komisia dospela k týmto témam a v akom poradí a v akej forme sa budú riešiť. Preto nie je dostatočne zrozumiteľné, prečo sa vybrali tieto témy namiesto iných tém, napr. vnútorná vízia rozvoja EÚ, nárast nacionalizmu, budúca spolupráca medzi členskými štátmi alebo bezpečnostné otázky. V tejto súvislosti je možné dosiahnuť väčšiu transparentnosť aj pomocou strategického výhľadu. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Pri formulovaní zodpovedných politík je nevyhnutný nástroj strategického výhľadu, t. j. predvídanie trendov a vývoja. Kľúčovú úlohu bude v tejto súvislosti zohrávať strategický výhľad, ktorý pomôže pripraviť tvorbu politík EÚ na budúcnosť tak, že zabezpečí, aby sa pri realizácii krátkodobých iniciatív náležite zohľadňovala dlhodobejšia perspektíva. Ide o aspekt zásadného významu, pretože vstupujeme do novej éry, v ktorej bude predvídanie orientované na konkrétne opatrenia stimulovať strategické myslenie a formovať politiky a iniciatívy EÚ vrátane budúcich pracovných programov Komisie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Hoci nie všetko je možné predvídať a udalosti nás budú aj naďalej prekvapovať, existuje dostatočný priestor na to, aby sme konali. To zahŕňa zmapovanie pravdepodobností a prípravu osôb v rozhodovacích pozíciách na čo najskoršie hľadanie, pochopenie a rozpoznávanie signálov, najmä rušivých udalostí. Znamená to aj prípravu akčných plánov, vytvorenie štruktúr velenia a komunikačných kanálov, vymedzenie jasných oblastí zodpovednosti a úloh v prípade, že dôjde k udalosti Prognostici často používajú metafory „čiernej labute“ (úplne neočakávaná udalosť z kategórie „nepoznateľné neznáme“) a „sivého nosorožca“ (rozsiahla, známa udalosť, ktorá by mala obrovský vplyv, ale sa prehliada). Pandémia COVID-19 bola „sivý nosorožec“, keďže existovali varovné signály o rastúcich globálnych pandemických rizikách v dôsledku kombinácie zhoršovania životného prostredia, globalizácie a zvýšenej prepojenosti. Treba použiť prognostické a plánovacie techniky s jasným oddelením týchto dvoch rôznych druhov otrasov s obrovským vplyvom. V tejto súvislosti by sa vo výskumných inštitúciách EÚ mali zlepšiť techniky tvorby medziodvetvových nelineárnych scenárov, identifikácia vznikajúcich hlavných rizík a rozpoznávanie včasných trendov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Odolnosť je schopnosť nielen odolávať výzvam a vyrovnávať sa s nimi, ale aj prejsť zmenami udržateľným, spravodlivým, inkluzívnym a demokratickým spôsobom. Štyri rozmery témy odolnosti, t. j. „sociálno-hospodársky“, „geopolitický“, „zelený“ a „digitálny“, sú z nášho pohľadu vhodne vybraté a rozvinuté. Výbor však zdôrazňuje, že viacnásobné interakcie týchto štyroch rozmerov nemožno posudzovať oddelene, ale musia sa skutočne riešiť spoločne v analýzach a výsledných opatreniach. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV víta návrh vytvoriť „prehľady odolnosti“ s príslušnými ukazovateľmi na monitorovanie súčasného stavu a sociálno-hospodárskeho, geopolitického, ekologického a digitálneho rozmeru vývoja v EÚ a členských štátoch. Prehľad, ktorý len mapuje súčasný stav a opisuje prítomnosť, však sám osebe nie je výhľadom. Stane sa ním až vtedy, keď sa zahrnú ciele orientované na budúcnosť. Sme pripravení podporiť Komisiu v tomto náročnom a komplexnom procese, napr. využitím odborných znalostí a práce EHSV. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prehľady treba samozrejme ďalej rozvíjať. V súčasnosti zaznamenávajú prítomnosť a súčasný stav. Aby boli užitočnými nástrojmi v procese výhľadu, musí sa zaviesť prepojenie na budúcu perspektívu. Prehľady majú v procese prognózovania zmysel len vtedy, ak obsahujú ciele, pokiaľ možno vymedzené pre každý členský štát. Tieto prehľady je potom možné použiť na posúdenie pokroku vzhľadom na daný cieľ a na to, aby sa stali nástrojom na monitorovanie. EHSV okrem toho dôrazne odporúča vytvoriť prepojenie medzi prehľadmi nástrojov s existujúcimi ukazovateľmi konkurencieschopnosti používanými v procese európskeho semestra a pre európske hospodárske riadenie, ako aj s hodnotiacou tabuľkou pre Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti a národnými plánmi podpory obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV plne súhlasí s Komisiou, pokiaľ ide o rozhodujúcu úlohu, ktorú zohrali podniky sociálneho hospodárstva počas pandémie, a ich význam pri budovaní odolnej Európy, ktorá napreduje. V tomto zmysle EHSV očakáva pripravovaný akčný plán na podporu sociálneho hospodárstva a vyzýva Komisiu, aby bola vo svojich návrhoch ambiciózna a odvážna. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Hoci snaha o prediktívnu správu vecí verejných pomocou nástrojov, ktoré ponúka strategický výhľad, je vhodná a zahŕňa množstvo správnych prvkov, t. j. účasť, interdisciplinárnosť a jeho formovanie ako nepretržitého procesu, stráca na svojej výnimočnosti a dokonca slabne, pokiaľ ide o to, ako sa tento sieťový alebo prepletený prístup bude realizovať a uplatňovať. Správa v súčasnosti obsahuje niekoľko vyhlásení o zámere zahrnúť metódy výhľadu do procesu politického rozhodovania. EHSV sa domnieva, že proces výhľadu by mal ponúknuť mechanizmus na overovanie a kontrolu, ktorý by okrem iného umožnil hodnotenia ex post zo strany občianskej spoločnosti, s cieľom ubezpečiť zainteresované strany, že sa poznatky z procesu výhľadu budú skutočne realizovať a účinne využívať. Pomôže to vybudovať dôveru, a to tak v proces, ako aj v zámery, a obmedziť riziká mŕtvych uhlov. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Táto potreba kontrolných a overovacích mechanizmov platí aj v súvislosti s kontrolou kvality, t. j. či je zvolený prístup primeraný na dosiahnutie stanovených cieľov. Takýto kontrolný mechanizmus musí byť zrozumiteľný a musí poskytovať kritériá na meranie toho, či sa dodržiavajú najmodernejšie a vysokokvalitné normy prognózovania. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pokiaľ ide o obsah v rámci vybraných tém, bolo by žiaduce, aby sa analýza súčasnej situácie jasne oddelila od očakávanej alebo preferovanej projekcie do budúcnosti. Takto by sa rôzne a veľmi zložité otázky mohli stať transparentnejšími a zrozumiteľnejšími. Získané poznatky o budúcom vývoji by sa potom mohli cielene začleniť do procesov tvorby politiky, najmä pokiaľ ide o existujúce neistoty a riziká, ktoré sú vždy obsiahnuté v súčasných analýzach budúcnosti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pred tým, ako sa tento proces prípadne premietne do konkrétnych požiadaviek alebo dokonca do legislatívnych návrhov, výbor dôrazne vyzýva, aby sa vykonalo vyvážené posúdenie, pri ktorom sa využije viackritériový kvalitatívny prístup a v ktorom sa zohľadnia očakávané prínosy, potenciálne dodatočné zaťaženie podnikov, pracovníkov a dotknutých zainteresovaných strán a vplyvu na ne, a to realisticky s prihliadnutím na ich príslušné úrovne spôsobilosti (4). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EHSV s nadšením víta nový prístup Európskej komisie začať pripravovať strategický výhľad ako ročný, cyklický a nepretržitý proces. EÚ však nie je prvým aktérom v tejto oblasti, a preto by sa mala poučiť z existujúcich príkladov a z osvedčených i zlých postupov. Nemala by sa zameriavať len na jednu metódu, t. j. na mapovanie horizontov, ale mala by používať niekoľko existujúcich metodík, ako je napríklad „metóda Delphi“, analýza vplyvu trendov, normatívny alebo prieskumný výhľad, kvalitatívny, ako aj kvantitatívny výhľad alebo prístup založený na „divokej karte“, a to samostatne alebo v kombinácii. Kapacity v oblasti veľkých dát (big data) a umelej inteligencie sa musia využívať oveľa výraznejšie aj pri určovaní modelov a vypracúvaní scenárov. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Prístup, ktorý Komisia v súčasnosti navrhuje pre strategický výhľad, je však koncipovaný príliš „zhora nadol“. Nevytvára potrebný pocit informovanosti a zodpovednosti medzi dotknutými aktérmi. Treba to napraviť, napr. prostredníctvom štrukturálneho začlenenia sociálnych partnerov a iných aktérov do procesu na európskej, ako aj národnej úrovni, a to napr. opieraním sa o proces európskeho semestra. Účasť príslušných zainteresovaných strán, rôznorodé a medzitematické oblasti uplatňovania a nepretržitá angažovanosť v príslušných budúcich otázkach sú kľúčovými kritériami úspešného vytvorenia účinného programu strategického výhľadu. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Programy výhľadu budú mať úspech len vtedy, ak budú zahŕňať jasné prepojenia medzi témami výhľadu a dnešnou politickou agendou, aby tí, ktorí poskytli vstupné informácie, vedeli, že sa používajú a prinášajú zmenu. Na tomto základe je možné vypracovať spoločný pohľad na riziká a výzvy, je jasné, čo sa má urobiť, a môže sa zorganizovať potrebný prenos kompetencií a zodpovedností. Spoločné mapovanie rizík zo strany tvorcov politík v EÚ s cyklickou spätnou väzbou a úpravami v závislosti od vývoja udalostí zabezpečí procesu zmysel a vplyv. Vyzývame preto Komisiu, aby zabezpečila transparentnosť, zrozumiteľnosť a overiteľnosť výsledkov výhľadu. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | V súčasnosti nie všetky členské štáty využívajú výhľad pri tvorbe svojich vnútroštátnych politík. Je preto nevyhnutné, aby Európska komisia zabezpečila čo najlepšie využitie zdrojov, ktoré má k dispozícii. EHSV tak môže poskytnúť dôležité vstupy a informácie pre proces výhľadu založený na znalostiach svojich členov, ktorí zastupujú širokú škálu názorov a podnetov zo všetkých členských štátov. EHSV je prostredníctvom svojich stanovísk schopný odhaliť a upozorniť na systémové riziká. Jeho členovia majú tiež dobrú pozíciu na to, aby informovali o činnostiach výhľadu vo svojich komunitách a pomáhali informovať občanov o výsledkoch. Vďaka tomu môže EHSV významne prispieť aj k programu lepšej právnej regulácie. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Vyzývame Komisiu, aby nadviazala na svoje vlastné návrhy a poznatky a umožnila zainteresovaným stranám, aby sa stali používateľmi prístupu strategického výhľadu a aby sa tento prístup stal povinným prvkom pri formulovaní politík v záujme odolnej Európy. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | V inštitucionálnom kontexte EÚ sa Európsky systém strategických a politických analýz (ESPAS) stal referenčným bodom a základným pilierom spolupráce v oblasti výhľadu. EHSV už má štatút pozorovateľa v ESPAS a v tejto praxi by sa malo pokračovať a mala by sa doplniť zabezpečením aktívneho zapojenia zástupcov EHSV na vysokej úrovni do výročnej konferencie ESPAS. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Aby členovia EHSV mohli zmysluplnejšie prispievať k činnostiam výhľadu Európskej komisie, výbor vyzýva, aby sa včas poskytli informácie o procese výhľadu, jeho harmonograme a osobitnom pracovnom pláne a tiež, aby sa do procesu zapojili členovia EHSV. |
| --- | --- |

2.17.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 23, ako aj verejné vypočutie EHSV na tému Smerom k odolnejšiemu a udržateľnejšiemu európskemu hospodárstvu s víziou na dobudovanie HMÚ, 12. 4. 2019.

1

(2)  Pozri uznesenie EHSV na tému Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti – čo funguje a čo nie? (Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 1).

2

Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti – čo funguje a čo nie?

(3)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12. 2017, s. 11.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 11.

4

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/72

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii EÚ v oblasti retailových platieb

[COM(2020) 592 final]

(2021/C 220/10)

| Spravodajca: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Kęstutis KUPŠYS |

Spravodajca:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

Pomocný spravodajca:

Kęstutis KUPŠYS

| Konzultácia | Európska komisia, 11. 11. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 268/2/8 |

Konzultácia

Európska komisia, 11. 11. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 3. 2021

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

268/2/8

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Platby sú v popredí digitalizácie finančných služieb a bezproblémové spôsoby platby umožňujú podnikateľom a obchodníkom úspešne si založiť podnik a rozvíjať ho. Pandémia COVID-19 urýchlila trend bezhotovostných platieb a platieb v rámci elektronického obchodu a zvýšila potrebu, aby maloobchodníci zaviedli viackanálové nástroje na prijímanie offline, online a mobilných platieb. Prijatie týchto nástrojov, ktoré si vyžaduje investície do informačných systémov a hardvéru, predstavuje ďalšiu záťaž, najmä pre malých a stredne veľkých maloobchodníkov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa stotožňuje s názorom Komisie, že platby majú strategický význam a že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie s cieľom umožniť platobné transakcie v rámci jednotného trhu s využitím nových platobných riešení vytvorených v EÚ a dostupných v celej Európe. EHSV podporuje názor, že by Komisia mala pôsobiť ako politický katalyzátor, pričom súkromný sektor by mal navrhnúť inovatívne digitálne platobné riešenia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že hotovosť je aj naďalej uprednostňovaným platobným prostriedkom spotrebiteľov pre ich maloobchodné transakcie na predajných miestach a osobné retailové transakcie. Hotovosť je mimoriadne dôležitá pre sociálne začleňovanie a prístup k základným službám. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV podporuje názor, že digitálne euro by malo byť doplnkom k existujúcim pasívam centrálnych bánk, že by nemalo viesť k vytláčaniu súkromného sektora, že súkromný sektor by mal zohrávať úlohu pri distribúcii riešení týkajúcich sa digitálneho eura a že je potrebné jasne vymedziť práva a povinnosti. Okrem funkcií, ktoré sú podobné ako v prípade hotovosti, by sa malo zohľadniť najmä súkromie transakcií, ktoré je jedným z najdôležitejších práv používateľa. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzýva Komisiu, aby: |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | vzhľadom na vysoký počet kľúčových opatrení vymedzených v stratégii stanovila prioritné opatrenia a činnosti; |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | obmedzila súčasné neistoty v súvislosti s udržateľným obchodným modelom pre okamžité platby; |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | akékoľvek legislatívne opatrenia v oblasti platobných nástrojov považovala za predčasné. EHSV dáva prednosť tomu, aby sa subjektom trhu umožnilo vyvíjať produkty vhodné pre zákazníkov, a prijatie legislatívnych opatrení sa zvážilo len vtedy, ak by sa nenašli žiadne vhodné riešenia; |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | zabezpečila úplné presadzovanie nariadenia SEPA členskými štátmi, najmä pokiaľ ide o nedostatočné dodržiavanie článku 9 platiteľmi a príjemcami platieb (tzv. diskriminácia na základe IBAN), na základe ktorého by mali mať spotrebitelia v EÚ možnosť používať na prevody v eurách jednotný platobný účet a cezhraničné prevody v rámci SEPA v eurách by mali byť také jednoduché ako domáce platby; |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | zamerala svoje úsilie na zabezpečenie interoperability medzi existujúcimi a vznikajúcimi riešeniami elektronickej identifikácie. Domnieva sa, súkromný sektor, spoločne s orgánmi by mali mať lepšie možnosti pri vytváraní riešení elektronickej identifikácie, ktoré sa čiastočne použijú aj na vykonanie silnej autentifikácie zákazníka (SCA) pri platobných transakciách. Je potrebné zaviesť všeobecne uznávanú verejnú elektronickú identitu, ktorá je založená na voľbe spotrebiteľov, ich súhlase a záruke úplného rešpektovania ich súkromia; |
| --- | --- |

1.5.5.

| 1.5.6. | harmonizovala prijímanie hotovosti na úrovni EÚ, pretože sa v jednotlivých krajinách v súčasnosti výrazne líši; |
| --- | --- |

1.5.6.

| 1.5.7. | rozšírila výmenu údajov medzi rôznymi sektormi s ustanoveniami vzťahujúcimi sa na všetkých poskytovateľov finančných služieb v súlade so zásadami všeobecného nariadenia o ochrane údajov (GDPR) (1), aby sa sprístupnili ďalšie výhody pre európskych spotrebiteľov, keďže sa tým môže podporiť inovatívny a konkurencieschopný finančný sektor; |
| --- | --- |

1.5.7.

| 1.5.8. | navrhla právne predpisy, ktorých cieľom je zabezpečiť právo na prístup k infraštruktúrnym technológiám považovaným za potrebné na podporu poskytovania platobných služieb za spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok. |
| --- | --- |

1.5.8.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že príslušné trhové subjekty by mali podliehať príslušným právnym predpisom, dohľadu a dozoru, čím sa zabezpečia rovnaké podmienky pre všetkých, ktorí ponúkajú rovnaké služby a činnosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV chápe potrebu zabezpečiť otvorený a prístupný platobný ekosystém a posúdiť zahrnutie platobných inštitúcií a inštitúcií elektronických peňazí do rozsahu pôsobnosti smernice o konečnom zúčtovaní (SFD). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV víta navrhované opatrenia zamerané na podporu záväzku znížiť globálne priemerné náklady na remitencie do roku 2030 na menej ako 3 % a nabáda Komisiu, aby zohrávala aktívnu úlohu pri monitorovaní a zabezpečovaní podpory príslušných opatrení stanovených v dokumente Rady pre finančnú stabilitu s názvom Roadmap for Enhancing Cross-border Payments (Plán na posilnenie cezhraničných platieb). |
| --- | --- |

1.8.

2.   Stratégia Komisie

| 2.1. | Komisia vo svojom oznámení z decembra 2018 podporila „plne integrovaný systém okamžitých platieb v EÚ s cieľom znížiť riziká a slabé miesta v retailových platobných systémoch a zvýšiť autonómiu existujúcich platobných riešení“ (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Digitálne inovácie vedú k zásadným zmenám v poskytovaní finančných služieb. V dôsledku digitalizácie a meniacich sa preferencií spotrebiteľov sa prudko zvyšuje počet bezhotovostných transakcií (3). Pandémia COVID-19 ešte viac posilnila prechod na digitálne platby a potvrdila zásadný význam bezpečných, prístupných a pohodlných platieb (vrátane bezkontaktných platieb) pre transakcie na diaľku a osobné transakcie. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V posledných rokoch došlo k podstatným zlepšeniam, a to najmä vďaka vytvoreniu jednotnej oblasti platieb v eurách (SEPA) a harmonizácii právnych predpisov v oblasti retailových platieb. Trh EÚ s platbami je však aj naďalej do značnej miery rozdrobený pozdĺž štátnych hraníc, keďže väčšina domácich platobných riešení založených na kartách alebo okamžitých platbách nefunguje cezhranične. Z dynamiky európskeho platobného prostredia vyplýva, že tu existuje riziko nesúladu. V tejto súvislosti je potrebné vypracovať jasný rámec „riadenia“, ktorý by tvoril základ stratégie EÚ v oblasti retailových platieb. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cieľom Komisie je vysoko konkurencieschopný trh s platbami, ktorý bude prínosom pre všetky členské štáty bez ohľadu na to, akú menu používajú, na ktorom všetky trhové subjekty budú môcť súťažiť za spravodlivých a rovnakých podmienok a ponúkať inovačné platobné riešenia, ktoré sú v plnom súlade s medzinárodnými záväzkami EÚ. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Keďže platby sú v popredí digitálnych inovácií v oblasti financií, vykonávaním tejto stratégie sa prispeje k širšej vízii Komisie týkajúcej sa digitálnych financií a k jej cieľom, ktorými sú: odstránenie rozdrobenosti trhu, podpora trhovo orientovaných inovácií v oblasti financií a riešenie nových výziev a rizík spojených s digitálnymi financiami pri súbežnom zaistení technologickej neutrality. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Táto stratégia sa preto predkladá spolu so stratégiou EÚ v oblasti digitálnych financií (4) a dvoma legislatívnymi návrhmi o novom rámci EÚ pre posilnenie digitálnej prevádzkovej odolnosti (5) a o kryptoaktívach (6). Zároveň dopĺňa aktualizovanú stratégiu v oblasti retailových platieb predloženú ECB/Eurosystémom v novembri 2019 (7). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Digitálne finančné služby sú pre európskych spotrebiteľov a podniky čoraz dôležitejšie. Pandémia COVID-19 iba zvýšila význam digitalizácie v spoločnostiach vrátane oblasti finančných služieb. Platby sú v popredí digitalizácie v finančných služieb. Bezproblémové spôsoby platby sú kľúčové pre podnikateľov a obchodníkov, aby mohli úspešne zakladať a rozvíjať svoje podniky. Pandémia COVID-19 urýchlila trend bezhotovostných platieb a platieb v rámci elektronického obchodu a zvýšila potrebu, aby maloobchodníci zaviedli viackanálové nástroje na prijímanie offline, online a mobilných platieb. Ich prijatie si vyžaduje investície do informačných systémov a hardvéru, čo predstavuje ďalšiu záťaž, najmä pre malých a stredne veľkých maloobchodníkov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV víta podporu Komisie pre modernizáciu a zjednodušenie zariadení obchodníkov v EÚ na prijímanie platieb prostredníctvom možností financovania a odbornej prípravy. Je dôležité zdôrazniť kľúčovú úlohu, ktorú MSP zohrávajú v európskom hospodárstve. Ide o významné odvetvie, keďže MSP predstavujú približne 90 % všetkých európskych podnikov a poskytujú viac ako 50 % pracovných miest. Malé a stredné podniky môžu prispieť k silnému oživeniu hospodárstva. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV sa stotožňuje s názorom Komisie, že platby majú strategický význam a že pretrvávajúci nedostatok celoeurópskych digitálnych platobných riešení, ktoré možno používať v celej Európe, prináša riziko ďalšieho rozdrobenia trhu, zatiaľ čo globálne subjekty obsadzujú celý vnútroeurópsky trh s cezhraničnými platbami. Preto – aj keď už európski spotrebitelia a podniky majú prístup k efektívnym, konkurencieschopným a inovatívnym platobným riešeniam a platobným nástrojom – je potrebné prijať ďalšie kroky s cieľom umožniť platobné transakcie v rámci jednotného trhu prostredníctvom nových platobných riešení vytvorených v EÚ a dostupných v celej Európe. EHSV podporuje názor, že by Komisia mala pôsobiť ako politický katalyzátor, pričom súkromný sektor by mal navrhnúť inovatívne digitálne platobné riešenia. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV je pevne presvedčený, že riešenia okamžitých platieb sú mimoriadne dôležité. Vyzýva však Komisiu, aby vzhľadom na vysoký počet kľúčových opatrení vymedzených v stratégii stanovila prioritné opatrenia a činnosti. Realizácia niektorých kľúčových opatrení a všeobecných cieľov stratégie v oblasti retailových platieb, najmä cieľa nájsť platobné riešenia vytvorené v EÚ a dostupné v celej Európe, si vyžiada značné úsilie zo strany odvetvia. EHSV sa domnieva, že je potrebné starostlivo posúdiť všetky ďalšie požiadavky a regulačné návrhy. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť počtu podvodov pri okamžitých platbách a aby v prípade potreby prijala primerané opatrenia. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV zdôrazňuje naliehavú potrebu zlepšiť digitálne zručnosti a gramotnosť prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy. Musí sa to uskutočniť čiastočne nadviazaním na rámec digitálnych kompetencií a nabádaním členských štátov, aby zlepšili celoživotné vzdelávanie, pokiaľ ide o zručnosti, ktoré budú najviac žiadané, a to na všetkých úrovniach vzdelávania. Cieľom je zabezpečiť, aby jednotlivci získali prehľad v oblasti dát, s väčšou informovanosťou o svojich údajoch, aplikáciách veľkých dát a správe údajov a kontrolou nad nimi a pochopili svoje digitálne prostredie a jeho riziká (napr. personalizáciu). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV chce zabrániť tomu, aby boli spotrebitelia „odpojení“ a náchylní na finančné vylúčenie z dôvodu nedostatku digitálnych zručností alebo nástrojov, čo v súvislosti s rastúcim počtom starších osôb v Európe predstavuje veľké riziko. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrétne pripomienky

1. pilier: Čoraz viac digitálne riešenia a riešenia okamžitých platieb s celoeurópskym dosahom

| 4.1. | EHSV rozhodne podporuje úsilie o vybavenie európskeho trhu s platbami viacerými platobnými riešeniami vytvorenými v EÚ a dostupnými v celej Európe. Tie by mali priniesť pridanú hodnotu pre spotrebiteľov a podniky ako konečných používateľov, mali by európskym trhovým subjektom umožniť lepšie konkurovať momentálne dominantným trhovým subjektom a rozvíjajúcim sa a možným dominantným subjektom, ako sú veľké technologické spoločnosti, a posilniť medzinárodnú úlohu eura. Vzhľadom na súčasnú situáciu na trhu a silné postavenie etablovaných subjektov na trhu s platobnými kartami by mal rozvoj takýchto celoeurópskych platobných riešení pre európsky platobný sektor zásadný význam. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV podporuje myšlienku prehodnotiť možnosť používania inkasných platieb v obchodoch v celej Európe. Model elektronického inkasa (ELV), ktorý sa vo veľkej miere využíva v Nemecku, by sa mohol rozšíriť. To by vystavilo systémy platobných kariet, ktoré dominujú na trhu, hospodárskej súťaži na základe inkás (SEPA inkás). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | S cieľom umožniť rozvoj celoeurópskych platobných riešení založených na okamžitých platbách je nevyhnutné, aby subjekty trhu rozumeli danému obchodnému modelu. Bez toho nemožno očakávať prijatie investičných rozhodnutí. EHSV vyzýva Komisiu, aby znížila súčasnú mieru neistoty spojenú s udržateľným obchodným modelom pre okamžité platby. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pokiaľ ide o poskytovateľov platobných služieb ponúkajúcich okamžité platby denominované v eurách, ktorí sa zaregistrovali do systému okamžitých SEPA úhrad (SCT Inst), ich počet je už v súčasnosti dostatočný, najmä v rámci eurozóny. Zatiaľ však nestačí na dosiahnutie úplného pokrytia okamžitých platieb. Trh sa usiluje o zvýšenie úrovne dodržiavania zásad poskytovateľmi platobných služieb a rozšírenie pokrytia a poskytovania okamžitých úhrad denominovaných v eurách. EHSV podporuje opatrenia, ktoré sa okrem iného zameriavajú na dodržiavanie zásad, interoperabilitu a ďalšie otázky súvisiace s rozsiahlym používaním systému SCT Inst vrátane otázok týkajúcich sa ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV súhlasí s Komisiou, že riešenia pre koncových používateľov by mali byť interoperabilné a prístupné, mali by predstavovať pridanú hodnotu a plniť potreby širokého spektra používateľov a mali by mať rovnaké funkcie ako ostatné zodpovedajúce platobné nástroje. EHSV sa domnieva, že je predčasné uvažovať o akýchkoľvek legislatívnych opatreniach v tejto oblasti a že je vhodnejšie nechať trhové subjekty, aby na základe existujúcej hospodárskej súťaže vyvíjali produkty vhodné pre zákazníkov, a legislatívne opatrenia zvážiť len vtedy, ak by sa nenašli žiadne vhodné riešenia. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV plne súhlasí s Komisiou, že je potrebné zabezpečiť úplné presadzovanie nariadenia SEPA členskými štátmi, najmä pokiaľ ide o nedostatočné vykonávanie článku 9 platiteľmi a príjemcami platieb (tzv. diskriminácia na základe IBAN). Ako sa stanovuje v článku 9, spotrebitelia v EÚ by mali mať možnosť využívať jeden platobný účet na prevody v eurách a uskutočňovať cezhraničné bankové prevody v eurách v rámci SEPA rovnako jednoducho ako vo svojej domovskej krajine. Množstvo hospodárskych subjektov však aj naďalej odmieta žiadosti o cezhraničné inkasá od zákazníkov s číslom IBAN z inej krajiny či dokonca okamžité úhrady v oblasti SEPA na účty s číslom IBAN z inej krajiny. Ide o hlavnú prekážku jednotného trhu a obmedzuje sa tým prístup zákazníkov k cezhraničným službám. Členské štáty by mali zaujať prísnejší postoj k presadzovaniu tohto nariadenia, ktoré sa uplatňuje od roku 2014. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Riešenia elektronickej identifikácie (e-ID) sú významnou súčasťou digitálnych služieb vrátane tých finančných. Nariadenie eIDAS je prvým krokom k umožneniu cezhraničného uznávania a využívania vnútroštátne uznávaných schém elektronickej identifikácie. Je však zrejmé, že súčasný rámec eIDAS nie je dostatočný, a tak nemôže dosiahnuť potrebné výsledky. Je potrebné zaviesť všeobecne uznávanú elektronickú identitu, ktorá je založená na voľbe spotrebiteľov, ich súhlase a záruke úplného rešpektovania ich súkromia. EHSV nabáda Komisiu, aby zamerala svoje úsilie na interoperabilitu medzi existujúcimi a vznikajúcimi riešeniami, a domnieva sa, že súkromný sektor spolu s orgánmi v severských krajinách by mali mať lepšie možnosti pri hľadaní riešení elektronickej identity, ktoré sa čiastočne použijú aj na vykonanie silnej autentifikácie zákazníka (SCA) pri platobných transakciách. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Rozšírené prijímanie digitálnych platieb je nevyhnutnou súčasťou moderného trhu s platbami. EHSV podporuje opatrenia zamerané na posúdenie miery prijímania digitálnych platobných prostriedkov obchodníkmi a na nájdenie spôsobov, ako toto prijímanie zvýšiť a uľahčiť, najmä pokiaľ ide o MSP a menších obchodníkov. Pre spoločnosť ako celok je nevyhnutné zachovať prístup k hotovosti a zabezpečiť jej akceptovanie. To isté však platí aj pre digitálne platobné prostriedky, keďže spotrebitelia by mali mať možnosť výberu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV zdôrazňuje, že hotovosť je aj naďalej najviac uprednostňovaným platobným nástrojom spotrebiteľov pri ich retailových platbách na predajných miestach a osobných retailových platbách, čo dokazuje aj štúdia SPACE (8), ktorú nedávno zverejnila Európska centrálna banka. Vlastnosti hotovosti sa výrazne líšia od vlastností digitálnych platieb. Hotovosť je jediným platobným nástrojom, ktorý chráni súkromie. Predstavuje verejné finančné prostriedky, za ktoré zodpovedá centrálna banka. Ak by došlo k výpadku všetkých elektrických a elektronických zariadení (tzv. digitálny koronavírus), hotovosť bude jediným zostávajúcim riešením z hľadiska platobných prostriedkov v rámci celej ekonomiky. Navyše je hotovosť mimoriadne dôležitá pre sociálne začleňovanie a prístup k základným službám. Komisia a ECB by sa mali dôkladne zaoberať otázkami prístupu k hotovosti a jej prijímania a v prípade potreby prijať vhodné opatrenia. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Jedným z dôsledkov krízy COVID-19 bola aj skutočnosť, že sa mnohí maloobchodníci rozhodli (dočasne) neprijímať hotovosť. Ako uviedla Komisia, hotovosť je zákonné platidlo zaručené zmluvami. Vývoj v oblasti používania hotovosti by sa mal riadiť dopytom. Pravidlá prijímania hotovosti sa v jednotlivých krajinách líšia. Je potrebné ich harmonizovať na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Vzhľadom na prebiehajúci vývoj je pochopiteľné, že ECB skúma možnosť vydávania digitálneho eura a že Komisia toto úsilie podporuje. Vplyv digitálneho eura by mohol byť nevídaný a mal by sa veľmi dôkladne posúdiť. EHSV podporuje zásady, ktoré navrhla ECB, najmä to, že digitálne euro by malo dopĺňať existujúce pasíva centrálnych bánk, že by nemalo viesť k vytláčaniu súkromného sektora, že súkromný sektor by mal zohrávať úlohu pri distribúcii riešení týkajúcich sa digitálneho eura a že je potrebné vymedziť práva a povinnosti používateľov. Okrem funkcií, ktoré sú podobné ako v prípade hotovosti, by sa malo zohľadniť najmä súkromie transakcií, ktoré je jedným z najdôležitejších práv používateľa. Rovnaký prístup by sa mal uplatňovať pri všetkých iniciatívach týkajúcich sa CBDC (digitálna mena centrálnych bánk) v členských štátoch EÚ mimo eurozóny. |
| --- | --- |

4.11.

2. pilier: Inovačné a konkurencieschopné trhy s retailovými platbami

| 4.12. | Implementácia druhej smernice o platobných službách (PSD2) (9), ktorá ešte stále čiastočne prebieha, bola pre odvetvie platobných služieb dôležitou úlohou. V druhej smernici o platobných službách boli zavedené dve hlavné zmeny: zavedenie silnej autentifikácie zákazníka (SCA) a zabezpečenie prístupu externých poskytovateľov k platobným účtom. V niektorých prípadoch, najmä pokiaľ ide o silnú autentifikáciu zákazníka pri transakciách elektronického obchodu, bol konečný termín na vykonanie stanovený na koniec roka 2020. EHSV vyzýva Komisiu, aby pred návrhom revízie druhej smernice o platobných službách podrobne preskúmala jej vplyv. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV podporuje kroky na vypracovanie európskeho rámca otvorených financií. Otvorené financie majú potenciál sprístupniť ďalšie výhody pre európskych spotrebiteľov a podporiť tak inovatívny a konkurencieschopný finančný sektor. EHSV sa domnieva, že široký rámec otvorených financií nemôže vychádzať z rovnakých zásad ako druhá smernica o platobných službách, pretože táto smernica sa zaoberá iba platobnými účtami a poskytovateľmi platobných služieb a stanovuje sa v nej jednostranná výmena údajov časťou trhu. Je potrebné vypracovať osobitné znenie zahŕňajúce všetkých poskytovateľov finančných služieb v súlade so zásadami všeobecného nariadenia o ochrane údajov (GDPR) (10) a preskúmať možnosti rozšírenia výmeny údajov medzi rôznymi sektormi. V oznámení o stratégii v oblasti digitálnych financií (11) sa uvádza, že Komisia predloží tento návrh do polovice roka 2022. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Bezkontaktné platby sú čoraz bežnejšie a v súčasnom kontexte pandémie COVID-19 majú zásadný význam. Vo väčšine krajín sa maximálna suma bezkontaktných platieb počas prvej fázy pandémie zvýšila, a to v mnohých prípadoch na maximálnu sumu, ktorú umožňuje druhá smernica o platobných službách (50 EUR na transakciu a 150 EUR kumulatívne), predovšetkým v reakcii na žiadosti spoločenstiev obchodníkov. Akákoľvek zmena v týchto zákonných maximálnych sumách v rámci revízie druhej smernice o platobných službách by sa mala dôkladne posúdiť s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi jednoduchým používaním a hľadiskami bezpečnosti a zodpovednosti. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV súhlasí s Komisiou, že v rámci revízie druhej smernice o platobných službách by sa mali riziká vyplývajúce zo v súčasnosti neregulovaných služieb zahrnúť do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov. Takíto poskytovatelia, ktorí poskytujú doplnkové služby k poskytovaniu regulovaných platobných služieb alebo služieb elektronických peňazí, ostávajú mimo pôsobnosti regulácie, aj keď sú významnými aktérmi na trhu. EHSV chápe, že pokiaľ sú takíto poskytovatelia pre dynamiku trhu kľúčoví a zákazníci ich vnímajú ako poskytovateľov platobných služieb, mali by byť regulovaní a kontrolovaní rovnakým spôsobom ako poskytovatelia platobných služieb. Je dôležité, aby všetky príslušné trhové subjekty podliehali príslušným právnym predpisom, dohľadu a dozoru, čím sa zabezpečia rovnaké podmienky pre všetkých, ktorí ponúkajú rovnaké služby a činnosti. |
| --- | --- |

4.15.

3. pilier: Efektívne a interoperabilné systémy retailových platieb a iné podporné infraštruktúry

| 4.16. | EHSV chápe potrebu zabezpečiť otvorený a prístupný platobný ekosystém a posúdiť v rámci revízie smernice o konečnom zúčtovaní (SFD) (12), či by bolo prospešné rozšíriť rozsah pôsobnosti smernice tak, aby zahŕňala platobné inštitúcie a inštitúcie elektronických peňazí, s cieľom zabezpečiť ich priamy prístup k platobným systémom a infraštruktúram, ako je systém TARGET2 a systém vyrovnania okamžitých platieb TARGET (TIPS). EHSV zdôrazňuje potrebu zaručiť bezpečnosť a integritu hlavných platobných systémov. Tie budú o to dôležitejšie, ak sa rozsah pôsobnosti smernice v rámci revízie druhej smernice o platobných službách aj o trhové subjekty, na ktorých sa v súčasnosti právne predpisy nevzťahujú, ako sú technickí poskytovatelia. Opätovne to poukazuje na potrebu zaručiť, aby mali všetky strany prístup za rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EHSV plne podporuje cieľ Komisie navrhnúť právne predpisy, ktorých cieľom je zabezpečiť právo na prístup k infraštruktúrnym technológiám potrebným na podporu poskytovania platobných služieb za spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok. V súčasnosti majú niektoré dôležité technológie podporujúce poskytovanie platobných služieb, napríklad anténa technológie NFC (Near Field Communication) v niektorých mobilných zariadeniach, obmedzený prístup, čo má za následok obmedzenie hospodárskej súťaže v oblasti bezkontaktných mobilných platieb, pričom sú banky nútené platiť tretej strane poplatky za to, aby spotrebiteľom umožnila využívať technológiu (napríklad NFC) na ich každodenné platby. Tieto poplatky môžu byť v niektorých prípadoch následne prenášané na spotrebiteľa. Hoci sa touto otázkou už niektoré členské štáty zaoberali, treba ju riešiť predovšetkým na európskej úrovni, aby mohli všetci občania EÚ využívať výhody zvýšenej hospodárskej súťaže v tejto oblasti, aby sa zabezpečili rovnaké podmienky pre poskytovateľov platobných služieb a aby sa podporilo rozsiahlejšie prijímanie bezkontaktných mobilných platieb. Zavedením právnych predpisov by sa malo zabezpečiť, aby mali všetky subjekty rovnaké práva a povinnosti a podliehali rovnakým licenčným a iným regulačným požiadavkám. |
| --- | --- |

4.17.

4. pilier: Efektívne medzinárodné platby vrátane remitencií

| 4.18. | EHSV súhlasí, že je dôležité zlepšiť globálne cezhraničné platby a vyjadruje súhlas s opatreniami, ktoré Komisia navrhla, ako je podpora prijatia globálnych medzinárodných noriem pre platby, napríklad SWIFT gpi (globálna iniciatíva v oblasti platieb) a ISO20022, ktoré zlepšia cezhraničné platby v rámci príslušnej bankovej siete. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Remitencie sú aj naďalej najnákladnejším typom platieb. EHSV víta navrhované opatrenia zamerané na podporu záväzku znížiť priemerné celkové náklady na remitencie do roku 2030 na menej ako 3 % a vyzýva Komisiu, aby zohrávala aktívnu úlohu pri monitorovaní a zabezpečovaní podpory príslušných opatrení stanovených v dokumente Rady pre finančnú stabilitu s názvom Roadmap for Enhancing Cross-border Payments (Plán na posilnenie cezhraničných platieb). Poplatky môžu neprimerane poškodiť finančne znevýhodnené osoby. Hoci hospodárska súťaž a technologický pokrok už prispeli k zlepšeniu prístupu k rýchlejším a lacnejším prostriedkom cezhraničných remitencií, ešte treba vykonať veľa práce. Pre poskytovateľov služieb v oblasti remitencií do alebo z krajín v susedstve EÚ môže byť základom pre zníženie nákladov lepší prístup k platobnej infraštruktúre EÚ. |
| --- | --- |

4.19.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

1

(2)  COM(2018) 796 final.

2

(3)  Podľa ECB predstavovali v roku 2018 bezhotovostné platby 91 miliárd transakcií v eurozóne a 112 miliárd v EÚ, pričom v roku 2017 to bolo 103 miliárd.

3

(4)  COM(2020) 591 final.

4

(5)  COM(2020) 595 final.

5

(6)  COM(2020) 593 final.

6

(7)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2019/html/ecb.sp191126~5230672c11.en.html.

7

(8)  Study on the payment attitudes of consumers in the euro area (Štúdia o postojoch spotrebiteľov k platbám v eurozóne, SPACE), december 2020.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 337, 23.12.2015, s. 35.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

10

(11)  COM(2020) 591 final.

11

(12)  Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45.

12

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/79

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nový EVP pre výskum a inovácie

[COM(2020) 628 final]

(2021/C 220/11)

| Spravodajca: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |

Spravodajca:

Paul RÜBIG

| Konzultácia | Európska komisia, 11. 11. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 254/0/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 11. 11. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 3. 2021

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

254/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta novú víziu a obnovenie programu európskeho výskumného priestoru (EVP). Nový EVP nie je len „v podstate to isté“, ale predstavuje skutočné „nové smerovanie“ pre výskum, technológie a inovácie v EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV rozhodne víta zameranie na rýchle premietnutie výsledkov výskumu a inovácie do udržateľného podnikania, ako sa uvádza v dokumente. Zaistenie spravodlivého procesu transformácie je jedným z najdôležitejších prvkov na zabezpečenie toho, aby výskum a inovácie podporovali hospodárstvo a zamestnanosť v EÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV rozhodne súhlasí s tým, že v oblasti výskumu je potrebné nové riadenie s cieľom odstrániť administratívne a regulačné prekážky inovácie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta skutočnosť, že nový dokument o EVP je celkovo v súlade s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja a podporuje ich. Pri podpore prechodu na udržateľnejšie a odolnejšie európske hospodárstvo musia ekologické stimuly zabezpečiť inkluzívnu obnovu, pri ktorej sa nezabudne na žiadneho Európana (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV by rád zdôraznil, že je dôležité inteligentne prepojiť nástroje výskumu a vývoja na všetkých úrovniach (na regionálnej, vnútroštátnej, celosvetovej úrovni a na úrovni EÚ). Výskum, vývoj a inovácie y sa mali podporovať aj využitím rozsiahlych štrukturálnych fondov EÚ, ako aj priamymi a nepriamymi opatreniami (napr. daňovými stimulmi) pre výskum a vývoj. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že pre prosperitu hospodárstva EÚ majú zásadný význam tieto kľúčové technológie:






  — | digitálne obchodné modely, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

digitálne obchodné modely,

| — | technológie na výrobu tovaru a potravín, |
| --- | --- |

—

technológie na výrobu tovaru a potravín,

| — | klinický výskum, farmaceutický a biotechnologický priemysel, |
| --- | --- |

—

klinický výskum, farmaceutický a biotechnologický priemysel,

| — | vesmírne technológie, |
| --- | --- |

—

vesmírne technológie,

| — | čistá voda a sanitárne opatrenia. |
| --- | --- |

—

čistá voda a sanitárne opatrenia.

| 1.7. | EHSV poznamenáva, že na komplexné obnovenie programu EVP je veľmi dôležitý výskum v oblasti spoločenských a humanitných vied. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV by chcel zdôrazniť skutočnosť, že výskum v EÚ zaostáva, pokiaľ ide o patenty. Ázia zvýšila svoj podiel na svetových patentových prihláškach. V roku 2019 predložila Ázia 65 % svetových patentových prihlášok. Podiel európskych patentov sa znížil a v súčasnosti predstavuje iba 11,3 % svetových patentových prihlášok. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Z početných štúdií vyplýva, že EÚ v podnikateľskej kultúre zaostáva za USA a Áziou. Vo vzdelávaní, vrátane vysokoškolského, je potrebné sa zaoberať podnikateľskou kultúrou. Podnikateľská kultúra by preto mala byť relevantná v celom procese, od inovácií v rámci základného výskumu a aplikovaného výskumu až po uvedenie novej technológie na trh. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Európska rada pre inováciu (EIC) a Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) so svojimi znalostnými a inovačnými spoločenstvami (ZIS) sa považujú za hodnotných partnerov a nástroje pri tomto „zrýchlení premietania výsledkov výskumu a inovácie“ a pri preorientovaní zamerania výskumu a inovácie v EÚ na generovanie prevratných inovácií stimulujúcich technológie, ktoré sa zameriavajú na konkrétne potreby občanov a podnikov, najmä v súvislosti s hlavnými spoločenskými výzvami. Nástroj EIC Akcelerátor ponúka značné finančné prostriedky od EÚ pre inovatívne európske začínajúce podniky s vysokým potenciálom rastu, zatiaľ čo EIT sa zo svojej podstaty usiluje o excelentnosť výskumu v oblasti technologických inovácií vo svojich ZIS. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné začleniť zásadu vedeckej a etickej integrity, aby sa zabránilo stratám z hľadiska ľudského zdravia a financií, ako aj vedeckému zlyhaniu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Európa zaostáva najmä za USA a Áziou, pokiaľ ide o rýchlosť premietania výsledkov výskumu a vývoja do inovatívnych výrobkov a služieb. EHSV preto nabáda Komisiu, aby sa vo svojej politike v oblasti výskumu, technológií a inovácií zamerala súbežne na „excelentnosť“ a „rýchlosť“. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV navrhuje, aby sa Európska komisia vo svojej novej stratégii v oblasti výskumu a inovácií zamerala na vyvážené portfóliá:






  — | technologicky špičkovej priemyselnej výroby a výskumu a vývoja/výskumu a inovácií v oblasti služieb, |
| --- | --- | --- |

1.13.

—

technologicky špičkovej priemyselnej výroby a výskumu a vývoja/výskumu a inovácií v oblasti služieb,

| — | trhom vyvolané inovácie (inovácie založené na dopyte), ako aj technologické inovácie. |
| --- | --- |

—

trhom vyvolané inovácie (inovácie založené na dopyte), ako aj technologické inovácie.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV víta skutočnosť, že nová vízia a obnovenie programu EVP sú kľúčovými prvkami dokumentu. Dokument tak dokazuje, že nový EVP nie je len „v podstate to isté“, ale predstavuje skutočné „nové smerovanie“ pre výskum, technológie a inovácie EÚ. Kľúčovým aspektom tejto „novej dohody“ je cieľ výrazne zvýšiť vplyv inovácií na hospodárstvo a spoločnosť. V rámci tejto „novej dohody“ je EÚ27 definitívne odhodlaná zastaviť prebiehajúci proces straty postavenia voči Číne a Južnej Kórei, a to v základnom, ako aj aplikovanom výskume, pri patentových prihláškach a technologicky špičkových produktoch a službách. Cieľom „novej dohody“ je ešte lepšie vzdelávať a odborne pripravovať európskych občanov vo všetkých druhoch výskumu, vývoja, inovácií a podnikania, a tým plne využiť inovačnú silu európskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV víta prístup Európskej komisie k zvýšeniu vplyvu inovácií na hospodárstvo a spoločnosť. EHSV zdôrazňuje, že organizovaná občianska spoločnosť je katalyzátorom sociálnej inovácie. Účasť občianskej spoločnosti je v súčasnosti potrebná viac ako kedykoľvek predtým a k skutočnej sociálnej inovácii dôjde až vtedy, keď sa zapojí organizovaná občianska spoločnosť (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ázia, najmä Čína a Kórea, za posledných 20 rokov výrazne zvýšila výkonnosť v oblasti výskumu, technológií a inovácií. Čína nielenže zvýšila svoj podiel výdavkov na výskum a vývoj z 0,55 % (1995) na 2,2 % (2018), ale prekonala EÚ aj v celkovom rozpočte vynaloženom na výskum a vývoj, keď v roku 2017 vynaložila 496 miliárd USD na projekty verejno-súkromných partnerstiev, zatiaľ čo EÚ na tieto projekty vynaložila 430 miliárd USD. Podľa hodnotiacej tabuľky investícií do priemyselného výskumu a vývoja EÚ v roku 2020 zvýšili spoločnosti EÚ v rokoch 2018 až 2019 podiel výdavkov na výskum a vývoj o 5,6 %, americké spoločnosti o 10,8 % a čínske spoločnosti o 21,0 %. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Správy OECD o výsledkoch v oblasti vedy, technológií a priemyslu okrem iného ukazujú, že EÚ zaostáva najmä v oblasti digitálnych služieb a priekopníckych inovácií stimulujúcich technológie. EHSV obhajuje európsku cestu digitalizácie využívaním príležitostí pre hospodárstvo pri súčasnom zachovaní spoločenských hodnôt a základných práv. Zameranie na človeka vo všetkých iniciatívach Komisie je veľmi vítané, pokiaľ ide o rozvoj európskeho prístupu k pokroku (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Jednou z kľúčových výziev v blízkej budúcnosti je podpora rozvoja priekopníckych inovácií (4) pri súčasnom zabezpečení procesu spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV plne podporuje jasné zameranie na „súbežnú transformáciu“, t. j. na digitálnu transformáciu a zelenú dohodu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV víta úsilie o zabezpečenie toho, aby sa výsledky výskumu a inovácií rýchlo premietli do udržateľného podnikania. Zabezpečenie spravodlivého procesu transformácie, teda smerom k ekologickejšej Európe šetrnej ku klíme, spravodlivej digitálnej budúcnosti pri rešpektovaní práv a pozícií pracovníkov, ako sa uvádza v dokumente, je jedným z najdôležitejších predpokladov na zaistenie toho, aby výskum a vývoj podporoval hospodárstvo a zamestnanosť v EÚ. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV víta skutočnosť, že nový dokument o EVP je celkovo v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a podporuje ich. Pri podpore prechodu na udržateľnejšie a odolnejšie európske hospodárstvo musia ekologické stimuly zabezpečiť inkluzívnu obnovu, pri ktorej sa nezabudne na žiadneho Európana (5). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV by rád zdôraznil, že je dôležité inteligentne prepojiť nástroje výskumu a vývoja na všetkých úrovniach (na regionálnej a vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ). Výskum, vývoj a inovácie by sa mali podporovať aj využitím rozsiahlych štrukturálnych fondov EÚ, ako aj priamymi a nepriamymi opatreniami (napr. daňovými stimulmi) pre výskum a vývoj. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Európsky výskumný priestor v novom kontexte

| 3.1. | Ako bolo uvedené v našich všeobecných pripomienkach, EHSV sa jednoznačne domnieva, že ak stratégia EÚ v oblasti výskumu, technológií a inovácií zostane „v podstate tá istá“, bude EÚ naďalej zaostávať vo svetovej hospodárskej súťaži v oblasti výskumu, technológií a inovácie, najmä v porovnaní s Čínou, Kóreou a USA. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné začleniť zásadu vedeckej a etickej integrity, aby sa zabránilo stratám z hľadiska ľudského zdravia a financií, ako aj vedeckému zlyhaniu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby pre EÚ navrhla program „nového smerovania“ v oblasti výskumu, technológií a inovácie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Najmodernejšie a efektívne riadené infraštruktúry pre výskum a inováciu sú jedným z dôležitých kľúčových prvkov pre toto „urýchlenie premietania výsledkov výskumu a inovácie“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Podľa názoru EHSV by sa mohla každodenná správa týchto infraštruktúr pre výskum a inováciu profesionalizovať. Využitie niektorých z týchto drahých infraštruktúr pre výskum a inováciu je relatívne nízke: niektoré sa využívajú menej ako 25 % ročného pracovného času. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV víta iniciatívy EK v oblasti otvorenej vedy (EOSC). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV súhlasí s tým, že v prípade technológií uvedených v dokumente ide o technológie, ktoré sú pre EÚ veľmi dôležité, strategické a kľúčové a navrhuje ich doplniť o tieto kľúčové technológie a odvetvia:






  — | digitálne obchodné modely, |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

digitálne obchodné modely,

| — | technológie na výrobu tovaru a potravín, |
| --- | --- |

—

technológie na výrobu tovaru a potravín,

| — | klinický výskum, farmaceutický a biotechnologický priemysel, |
| --- | --- |

—

klinický výskum, farmaceutický a biotechnologický priemysel,

| — | vesmírne technológie, |
| --- | --- |

—

vesmírne technológie,

| — | čistá voda a sanitárne opatrenia. |
| --- | --- |

—

čistá voda a sanitárne opatrenia.

| 3.8. | Digitálne obchodné modely sú v súčasnosti najrýchlejšie rastúcimi podnikmi na svete a budú nimi aj v ďalších rokoch. Stačí sa pozrieť na elektronický obchod (napr. Amazon), Priemysel 4.0, elektronické bankovníctvo, elektronické hry, digitálne sociálne siete (napr. Facebook), elektronickú bezpečnosť atď. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV poznamenáva, že na komplexné obnovenie programu EVP je veľmi dôležitý výskum v oblasti spoločenských a humanitných vied. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV sa domnieva, že výskum v EÚ zaostáva, pokiaľ ide o patenty. Ázia zvýšila svoj podiel na svetových patentových prihláškach. V roku 2019 predložila Ázia 65 % svetových patentových prihlášok. Podiel európskych patentov sa znížil a v súčasnosti predstavuje 11,3 % svetových patentových prihlášok. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Medzi ďalšie dôležité témy v oblasti výskumu a inovácie patrí (okrem iného) výroba tovaru (ktorá vždy bola a stále je doménou EÚ), IT, softvér a umelá inteligencia a stredne vyspelé technológie. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Väčšina pracovných miest v rámci EÚ je stále v oblasti stredne vyspelých technológií (ktoré boli takisto vždy doménou EÚ). Špičkové technológie sú samozrejme dôležité, ale aj v stredne vyspelých technológiách existuje veľký potenciál na rast a potenciál pracovných miest. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kríza spôsobená koronavírusom je pre ľudstvo závažnou výzvou. Mali by sa preto prijať všetky možné opatrenia na vývoj vakcín a liečebných postupov proti ochoreniu COVID-19. Táto kríza odhalila niekoľko problémov, ktoré je potrebné riešiť, aby sa v budúcnosti zabránilo podobným pandémiám, a to aj pokiaľ ide o náš vzťah k prírode a zvieratám. Európsky výskum a vývoj musí zohrávať dôležitú úlohu pri identifikácii, skúmaní a riešení týchto otázok. Na druhej strane by kríza nemala byť jediným usmernením pre dlhodobú stratégiu EÚ v oblasti výskumu a inovácií. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Z početných štúdií vyplýva, že EÚ v podnikateľskej kultúre zaostáva za USA a Áziou. Vo vzdelávaní, vrátane vysokoškolského, je potrebné sa zaoberať podnikateľskou kultúrou. Podnikateľská kultúra by preto mala byť relevantná v celom procese, od inovácie v rámci základného výskumu a aplikovaného výskumu až po uvedenie novej technológie na trh. Podnikateľská kultúra musí byť kľúčovou kompetenciou v celej oblasti výskumu, technológií a inovácie EÚ, a teda, samozrejme, aj v novom EVP. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Vízia: silnejší európsky výskumný priestor pre budúcnosť

| 4.1. | V oznámení sa venuje niekoľko odsekov novým spoločným technologickým plánom, novej priemyselnej stratégii a kľúčovým technológiám budúcnosti pre Komisiu. EHSV opätovne zdôrazňuje, že všetky tieto témy je potrebné vnímať v úzkej súvislosti s cieľmi udržateľného rozvoja. Inými slovami, výskum a vývoj je potrebné presadzovať najmä v rámci nového EVP a spoločných technologických plánov, pričom je možné podporiť ktorúkoľvek zo 17 oblastí cieľov udržateľného rozvoja. EHSV je presvedčený, že konštruktívny sociálny a občiansky dialóg na všetkých úrovniach prispeje k úspešnému vykonávaniu stratégie. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV oceňuje posilnenie spolupráce v oblasti výskumu, technológií a inovácie v rámci EÚ. Ktorýkoľvek členský štát EÚ osamote je jednoducho príliš malý na to, aby konkuroval krajinám, ako sú USA alebo Čína, ktoré sa intenzívne venujú výskumu. Jednotlivým členským štátom chýbajú „úspory z rozsahu“, ktoré sú veľmi dôležité najmä pre veľké prelomové inovácie. Európa dosiahla významné úspechy v oblasti vedy a techniky a úsilie v oblasti výskumu a vývoja tvorí neoddeliteľnú súčasť európskeho hospodárstva. Z Európy pochádzajú viacerí najvýznamnejší výskumní pracovníci v rôznych vedeckých disciplínach, najmä fyzike, matematike, chémii a inžinierstve. Vedecký výskum v Európe má podporu zo strany priemyslu, európskych univerzít a niekoľkých vedeckých inštitúcií. Výstupy z európskeho vedeckého výskumu sa neustále zaraďujú medzi najlepšie na svete. Aj keď je spolupráca jedným z kľúčových prvkov efektívnej inovácie na vytváranie nových výrobkov a služieb, hospodárska súťaž je hlavnou hnacou silou inovácií v rámci svetového hospodárstva. EHSV preto odporúča vyvážené portfólio spolupráce, ako aj hospodársku súťaž medzi členskými štátmi v „novej dohode“ EÚ v oblasti výskumu, technológií a inovácií. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Európska rada pre inováciu (EIC) a Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) so svojimi znalostnými a inovačnými spoločenstvami (ZIS) sa považujú za hodnotných partnerov a nástroje pri tomto „zrýchlení premietania výsledkov výskumu a inovácií a pri preorientovaní zamerania výskumu a inovácie v EÚ na generovanie prevratných inovácií stimulujúcich technológie, ktoré sa zameriavajú na konkrétne potreby občanov a podnikov, najmä v súvislosti s hlavnými spoločenskými výzvami. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Premietnutie výsledkov výskumu a inovácie do hospodárstva

| 5.1. | V oznámení sa uvádza, že „EÚ zaostáva za svojimi hlavnými svetovými konkurentmi, pokiaľ ide o intenzitu investícií podnikov do výskumu a vývoja, predovšetkým v odvetviach s vysokou technologickou náročnosťou i pri rozširovaní inovačných MSP, čo má negatívne účinky na produktivitu a konkurencieschopnosť. (...) Na zvrátenie tohto trendu je nevyhnutné uvoľniť investície do inovácie v podnikoch, službách i verejnom sektore, ako aj posilniť priemyselnú a technologickú suverenitu Európy. EÚ musí naplno využiť svoje excelentné výsledky výskumu a inovácie na podporu zelenej a digitálnej transformácie svojho hospodárstva.“ EHSV súhlasí s týmto názorom, ale chce zdôrazniť, že najmä digitálna transformácia si vyžaduje zodpovedný prístup v oblasti výskumu, technológií a inovácií. EHSV opätovne zdôrazňuje, že plne podporuje stratégiu EÚ zameranú na hľadanie dôveryhodnej umelej inteligencie sústredenej na človeka a opakuje svoju výzvu, aby sa k umelej inteligencii zaujal prístup, pri ktorom je vo vedení človek (human-in-command), ako požaduje od svojho prvého stanoviska o umelej inteligencii v roku 2017 (6). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Európa zaostáva najmä za USA a Áziou, pokiaľ ide o rýchlosť premietania výsledkov výskumu a vývoja do inovatívnych výrobkov a služieb. EHSV preto nabáda Komisiu, aby sa vo svojej politike v oblasti výskumu, technológií a inovácií zamerala súbežne na „excelentnosť“ a „rýchlosť“. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV oceňuje, že v oznámení sa uznáva potreba venovať pozornosť premietaniu výskumu a vývoja do obchodovateľných výrobkov a reťazcov. Väčšina krokov a opatrení navrhovaných v dokumente sa však stále zameriava na vstupnú stránku inovačného reťazca (vysokoškolské vzdelávanie, kariéra vo výskume pre talentovaných ľudí, viac peňazí na verejný a základný výskum atď.). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV vyzýva Komisiu, aby sa usilovala o vyváženú rovnováhu medzi zameraním na vstupnú stránku inovačného reťazca a výstupnú stránku. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV vyzýva Komisiu, aby ďalej stimulovala inovácie založené na dopyte na trhu, napríklad:






  — | podpora koncepcie hlavných používateľov, |
| --- | --- | --- |

5.5.

—

podpora koncepcie hlavných používateľov,

| — | investície do systematických štúdií o sociálnej inovácii s cieľom predvídať skoré ocenenie a akceptáciu nových výrobkov a služieb zákazníkmi. |
| --- | --- |

—

investície do systematických štúdií o sociálnej inovácii s cieľom predvídať skoré ocenenie a akceptáciu nových výrobkov a služieb zákazníkmi.

6.   Odvetvie služieb

| 6.1. | Priemyselné výrobné procesy môžu byť vysoko automatizované, takže môžu produkovať veľmi veľké objemy šarží s malým podielom nákladov na pracovnú silu a s celosvetovo konkurencieschopnými nákladmi, a to aj pri vysokých hodinových mzdách v Európe. Pokiaľ ide o odvetvie služieb, tam je situácia zložitejšia. Aj obchodné modely digitálnych služieb môžu byť vysoko automatizované. Služby jednotlivcom, ako sú kadernícke služby, masáže atď., však nemožno automatizovať. Z týchto dôvodov by sa EÚ mala vo svojej novej stratégii v oblasti výskumu a inovácie zamerať na dobre vyvážené portfólio priemyselnej výroby s vysokou technologickou náročnosťou a odvetvia služieb. |
| --- | --- |

6.1.

7.   Prehĺbenie rámca pre kariéru vo výskume

| 7.1. | EHSV víta opatrenia navrhnuté v oznámení na zvýšenie technologickej a vedeckej excelentnosti a mobility mladých výskumných pracovníkov, nabáda však Komisiu, aby zintenzívnila opatrenia zamerané aj na podporu podnikania mladých výskumných pracovníkov a inovátorov. To by zahŕňalo lepšie kariérne vyhliadky výskumných pracovníkov a vyššie platy, najmä pre výskumných pracovníkov na začiatku ich kariéry. Okrem toho sa zdá byť prínosné prepojenie univerzít s hospodárskymi subjektmi s cieľom zabezpečiť transformáciu inovácie na predajné výrobky. EHSV navrhuje zriadiť jednotný register výskumných pracovníkov a inovátorov z EÚ so základnými údajmi o odbornom výskume, ktorý umožní užšie prepojenie výskumných pracovníkov a inovátorov z EU. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Kľúčové kompetencie a kľúčové inovačné kultúry, nové technológie učenia a výučby, personalizovaná odborná príprava |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | EHSV by chcel ešte raz zdôrazniť, že nielen kľúčové strategické technológie sú veľmi dôležité, ale na to, aby EÚ prosperovala, sú veľmi dôležité aj kľúčové kompetencie zamestnancov a inovatívne kultúry vo všetkých podnikoch EÚ. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Pre nový program EVP, nový program pre výskum a inováciu a nový „Pakt pre výskum a inováciu v Európe“ je obzvlášť dôležitý tento prvok: podpora inovačnej kultúry a kultúry podnikania v podnikoch EÚ, pre manažment, ako aj pre všetkých zamestnancov, napríklad ponúknutím vhodných kurzov odbornej prípravy atď. pre zamestnancov. |
| --- | --- |

7.2.2.

8.   Zapájanie občanov

| 8.1. | EHSV súhlasí s vyhlásením v oznámení, že „zapojenie občanov, miestnych komunít a občianskej spoločnosti bude stredobodom nového EVP v záujme dosiahnutia výraznejšieho vplyvu v spoločnosti a väčšej dôvery vo vedu“. EHSV vysvetľuje svoju podporu prístupu Európskej komisie, ktorý je založený na myšlienke, že „výskumné organizácie a priemysel by mali zapájať občanov do rozhodovania o technológiách“. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti, ako sú spotrebiteľské organizácie, mimovládne organizácie atď., by mali byť ako aktívni partneri zapojení do európskych procesov a projektov v oblasti výskumu a vývoja, najmä ak výskum ovplyvňuje ľudí alebo vec, ktorú zastupujú, alebo má na ne dôsledky. Zapojenie týchto partnerov v ranom štádiu podporí angažovanosť, pochopenie, zodpovednosť a akceptovanie inovácií a podporí procesy spravodlivej transformácie, ktoré sú potrebné, najmä pokiaľ ide o prelomové inovácie. Takisto pomôže výskumným pracovníkom pochopiť vplyv ich inovácií na spoločnosť ako celok a riešiť potenciálne negatívne vplyvy v počiatočnej fáze procesu. EHSV preto takisto žiada multidisciplinárny prístup v určitých oblastiach výskumu s vplyvom na viaceré oblasti výskumu. Jednou z týchto oblastí je opäť umelá inteligencia. Tu EHSV vyzýva na zapojenie humanitných vied, práva, ekonómie, etiky, psychológie atď. do výskumu a vývoja umelej inteligencie nad rámec čisto technického aspektu (7). |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Hospodárstvo EÚ sa vo veľkej miere spolieha na vývoz svojich tovarov a služieb. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Rozhodovanie o technológiách by malo byť založené na preferenciách občanov EÚ v oblasti tovaru a služieb, ale aj na preferenciách zvyšných 7,8 miliardy ľudí na svete. EHSV vyzýva Komisiu, aby osobitne podporovala výskum a vývoj pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Ako sme zdôraznili vo všeobecných pripomienkach, je potrebné lepšie vysvetľovať význam výskumu, technológií a inovácií politikom, médiám a spoločnosti. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Preto je takisto dôležité vyvinúť rozumné prostriedky a stratégie na informovanie o význame výskumu, technológií a inovácie, ale aj o ich výsledkoch, v kontexte oznámenia a novej stratégie EU v oblasti výskumu, technológií a inovácie. |
| --- | --- |

8.6.

9.   Riadenie nového EVP

| 9.1. | EHSV súhlasí s tým, že transparentný systém monitorovania (ročný prehľad výsledkov EVP) bude nevyhnutný na sledovanie výkonnosti EÚ vo svetovej hospodárskej súťaži v oblasti výskumu, technológií a inovácie. EHSV súhlasí s tým, že v oblasti výskumu je potrebné nové riadenie s cieľom odstrániť administratívne a regulačné prekážky inovácie. |
| --- | --- |

9.1.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19: „EÚ sa musí riadiť zásadou, že je spoločenstvom s jedným osudom“, (Ú. v. C 311, 18.9.2020, s. 1), bod 5.3.1.

1

(2)  Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19: „EÚ sa musí riadiť zásadou, že je spoločenstvom s jedným osudom“, (Ú. v. C 311, 18.9.2020, s. 1),bod 6.8.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 101.

3

(4)  Clayton M. Christensen, The Innovator's Dilemma – When New Technologies Cause Great Firms to Fail (Dilema inovátorov – keď nové technológie spôsobujú úpadok veľkých spoločností), 2016.

4

The Innovator's Dilemma – When New Technologies Cause Great Firms to Fail

(5)  Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19: „EÚ sa musí riadiť zásadou, že je spoločenstvom s jedným osudom“, (Ú. v. C 311, 18.9.2020, s. 1), bod 5.3.1.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 1.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8. 2017, s. 1.

7

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/86 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/86

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o predĺžení trvania účinku práv Spoločenstva k odrodám rastlín v prípade druhu špargľa a skupín druhov cibuľky kvetov, drobné ovocie na drevinách a okrasné dreviny

[COM(2020) 36 final – 2021/0019(COD)]

(2021/C 220/12)

| Konzultácia | Európsky parlament, 11. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 118 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 262/0/14 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11. 2. 2021

Právny základ

články 118 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

262/0/14

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 559. plenárnom zasadnutí 24. a 25. marca 2021 (schôdza z 24. marca) rozhodol 262 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 14 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/87 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/87

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2017/2397, pokiaľ ide o prechodné opatrenia týkajúce sa uznávania preukazov tretích krajín

[COM(2021) 71 final – 2021/0039 (COD)]

(2021/C 220/13)

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 26. 2. 2021
  Európsky parlament, 8. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 91 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 262/0/14 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 26. 2. 2021

Európsky parlament, 8. 3. 2021

Právny základ

článok 91 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

262/0/14

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 559. plenárnom zasadnutí 24. a 25. marca 2021 (schôdza z 24. marca) rozhodol 262 hlasmi za, pričom 14 členov sa hlasovania zdržalo, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/88 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/88

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán

[COM(2020) 57 final]

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán

[COM(2020) 641 final]

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2020

[COM(2020) 660 final]

(2021/C 220/14)

| Spravodajca: | Andrej ZORKO |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Ionuţ SIBIAN |

Spravodajca:

Andrej ZORKO

Pomocný spravodajca:

Ionuţ SIBIAN

| Konzultácia | Európska komisia, 11. 11. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 3. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 243/1/10 |

Konzultácia

Európska komisia, 11. 11. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

3. 3. 2021

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

243/1/10

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta oznámenia Komisie prijaté v roku 2020 v súvislosti s rozšírením Európskej únie o západný Balkán (1) a súhlasí s tým, že integrácia partnerov zo západného Balkánu do EÚ predstavuje geostrategickú investíciu do mieru, stability, bezpečnosti a hospodárskeho rastu celého kontinentu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV súhlasí so závermi záhrebského samitu (2), na ktorom vedúci predstavitelia EÚ opätovne potvrdili odhodlanie EÚ posilniť spoluprácu s týmto regiónom a uvítali záväzok partnerov zo západného Balkánu dôsledne a rozhodne vykonať potrebné reformy. Západný Balkán je neoddeliteľnou súčasťou Európy a geostrategickou prioritou EÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je presvedčený, že pri riešení spoločných výziev a problémov, ktoré sú nielen politické, ale aj hospodárske a sociálne, by mali sociálni partneri a ďalšie organizácie občianskej spoločnosti (OOS) (3) zohrávať väčšiu úlohu v celom procese rozširovania a mali by sa doň aktívnejšie zapájať. Komisia by mala jasnejšie vymedziť pojem „kľúčové zainteresované strany“. Organizovaná občianska spoločnosť je napokon mostom medzi politikou a ľuďmi a pomáha sledovať, či sa v praxi skutočne uplatňujú základné zásady, ako je sloboda prejavu, právny štát, nezávislosť médií, rovnaké zaobchádzanie a boj proti korupcii. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta revidovanú metodiku rozširovania, ktorú Komisia prijala v roku 2020 (4). Keďže cieľom revízie bolo dosiahnuť, aby bol proces dôveryhodnejší, predvídateľnejší a politickejší, Komisia by ju mala uplatňovať v prípade Albánska a Severného Macedónska hneď, ako Rada EÚ prijme rokovacie rámce, a mala by rýchlo objasniť, ako ju prispôsobiť aj Čiernej Hore a Srbsku, ktoré už vyjadrili svoju ochotu prijať ju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta skutočnosť, že rokovacie kapitoly sa usporiadajú do tematických blokov a že rokovania o každom bloku sa otvoria ako celok. Myšlienka uplatňovania súboru prísnych podmienok konkrétnym spôsobom uľahčí kandidátskym krajinám pokrok v reformách. EHSV je takisto mimoriadne spokojný s tým, aký dôraz sa kladie na význam bloku základných hodnôt, a so skutočnosťou, že pokrok v tejto oblasti bude určovať celkové tempo rokovaní. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV víta návrhy Komisie na posilnenie procesu pristúpenia a „zelenú“, ktorú dala Rada v súvislosti so začatím prístupových rokovaní s Albánskom a so Severným Macedónskom (5), vyjadruje však poľutovanie nad tým, že tento proces bol opäť zablokovaný, a žiada, aby EÚ konala ako dôveryhodný partner a čo najskôr odstránila prekážky, ktoré bránia začatiu rokovaní. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV oceňuje skutočnosť, že Komisia pripisuje veľký význam budovaniu dôvery medzi všetkými zainteresovanými stranami a zabezpečeniu toho, aby bol proces pristúpenia založený na vzájomnej dôvere a jasných spoločných záväzkoch, aby si znovu získal dôveryhodnosť na oboch stranách a využil sa celý jeho potenciál. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vzhľadom na ťažkosti, ktoré majú členské štáty pri dosahovaní jednomyseľnosti v súvislosti s rozširovaním, sa EHSV domnieva, že Rada by mala znovu preskúmať možnosť zavedenia hlasovania kvalifikovanou väčšinou, prinajmenšom vo všetkých prechodných fázach procesu pristúpenia k EÚ (6). To by poskytlo členským štátom silnú politickú úlohu, v súlade so zámerom novej metodiky, no zároveň by im to zabránilo v tom, aby marili prebiehajúci proces, čo je presne ten dôvod, prečo sa oslabuje dôvera v rozširovanie a transformačný potenciál politiky. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV je presvedčený, že na obnovenie dôvery v rozširovanie a zlepšenie spôsobov, akými EÚ oslovuje svojich prirodzených spojencov v regióne, by EÚ mala umožniť politickým vedúcim predstaviteľom a občanom zo západného Balkánu zapojiť sa v poradnej funkcii do činností a diskusií prebiehajúcich v rámci Konferencie o budúcnosti Európy. EÚ by pritom nadviazala na precedens Európskeho dohovoru, ktorý vznikol krátko po roku 2000 (7). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV je pevne presvedčený, že EÚ by mala investovať aj do rozvoja horizontálnych štruktúr občianskej spoločnosti tým, že sociálnym partnerom a iným OOS zo západného Balkánu poskytne odborné znalosti, technickú podporu a regionálne a medzinárodné príležitosti na budovanie sietí, okrem iného s cieľom zabezpečiť, aby zohrávali v procese rozširovania aktívnejšiu úlohu. Na zabezpečenie kontroly transparentnosti a zodpovednosti politických elít západného Balkánu by EÚ mala OOS v tomto regióne zadávať vypracúvanie pravidelných „tieňových“ správ o stave demokracie (8). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje, že budovanie národných kapacít OOS a uľahčovanie regionálnej spolupráce, ako aj výmena odborných poznatkov by mali zostať medzi prioritami EÚ a štátneho financovania. Ďalej je potrebné vzájomné uznanie a spolupráca medzi sociálnymi partnermi a ostatnými OOS na zvýšenie úrovne, pokiaľ ide o výzvy, ktoré prináša program reforiem v regióne a pokrok v procese rozširovania EÚ. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV oceňuje, že s cieľom pomôcť partnerom zo západného Balkánu zmierniť výrazný dosah pandémie a oživiť hospodársku a sociálnu konvergenciu s EÚ by podpora EÚ mala byť štedrá a zahŕňať oveľa viac než len prístup k programom EÚ. Medzi nápady, ktoré si vyžadujú náležitú pozornosť, patrí postupné otváranie európskych štrukturálnych a investičných fondov partnerom zo západného Balkánu (napríklad na podporu infraštruktúrnych projektov), rozšírenie využívania mechanizmov finančnej stability EÚ, umožnenie regiónu podieľať sa na spoločnej poľnohospodárskej politike alebo umožnenie cirkulujúcej migrácie (9). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV víta Európsku zelenú dohodu (10), ktorá zahŕňa konkrétne ciele pre západný Balkán, ako aj usmernenia pre vykonávanie zelenej agendy pre západný Balkán, ktoré sú súčasťou hospodárskeho a investičného plánu pre západný Balkán (11). Vyzýva partnerov z regiónu, aby s EÚ spolupracovali na prijatí ekologických politík do roku 2030 a dosiahnutí klimatickej neutrality do roku 2050. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV očakáva, že ďalšie správy o jednotlivých krajinách by mali mať jasnú štruktúru na monitorovanie toho, ako vlády západného Balkánu zaobchádzajú s občianskou spoločnosťou. Táto kontrola by mala poskytnúť základ na reakciu prostredníctvom politických opatrení, ak by zhoršenie situácie malo následky a pokrok by priniesol konkrétne výhody. To v konečnom dôsledku posilní dôveryhodnosť a transformačný potenciál politiky rozširovania smerom na západný Balkán. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV opätovne vyzýva inštitúcie EÚ a vlády krajín západného Balkánu, aby zabezpečili posilnenie celkových kapacít sociálnych partnerov a zároveň v plnej miere zachovali ich nezávislosť. Fungujúci sociálny dialóg by mal byť dôležitým prvkom prístupových rokovaní EÚ. EHSV zdôrazňuje, že so sociálnymi partnermi by sa mali konzultovať všetky príslušné legislatívne návrhy, a to systematickejšie a včas a vo všetkých fázach vypracúvania strategických dokumentov (12). |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV žiada, aby sa konferencie alebo fóra občianskej spoločnosti na vysokej úrovni usporadúvali tesne pred pravidelnými samitmi EÚ – západný Balkán alebo ako ich sprievodné podujatia, aby mohli byť vypočuté názory občianskej spoločnosti na témy, o ktorých sa na samitoch rokuje (13). Takéto konzultácie sú nevyhnutné na zabezpečenie objektívneho vzostupného monitorovania pokroku v procese rokovania. EHSV by mohol zohrávať kľúčovú rolu pri týchto podujatiach. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV opakovane zdôrazňuje odporúčania uvedené v príspevku sekcie EHSV pre vonkajšie vzťahy (REX) k samitu EÚ – západný Balkán zo 6. mája 2020 (14), ako aj v nedávnom stanovisku EHSV na tému Prínos občianskej spoločnosti k zelenej agende a udržateľnému rozvoju západného Balkánu ako súčasť procesu pristúpenia k EÚ prijatom 18. septembra 2020 (15) (16). |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV žiada súčasné portugalské predsedníctvo Rady EÚ, a najmä nadchádzajúce slovinské predsedníctvo, aby v roku 2021 ponechali politiku rozširovania smerom na západný Balkán na poprednom mieste agendy EÚ. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Rozširovanie EÚ smerom na západný Balkán je dôležité

| 2.1. | Dôveryhodná perspektíva pristúpenia je kľúčovým stimulom a hnacím motorom transformácie v regióne, ktorý je ironicky už geografickou enklávou v EÚ v obklopení členských štátov, takže pristúpenie by zväčšilo našu kolektívnu bezpečnosť a prosperitu. Je to kľúčový nástroj podpory demokracie, právneho štátu a dodržiavania základných práv, ktoré sú zároveň hlavnými motormi hospodárskej integrácie a základnou oporou podpory regionálneho zmierenia a stability. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zachovanie a posilnenie tejto politiky je preto nevyhnutné pre dôveryhodnosť EÚ, ako aj pre jej úspech a vplyv v tomto regióne aj mimo neho, a to najmä v čase zvýšenej geopolitickej súťaže. Preradenie rozširovania na menej dôležité miesto na zozname priorít EÚ alebo spomalenie procesu by iným aktérom, ktorí často nemajú demokratické ambície spoločné s EÚ, predovšetkým Rusku a Číne, mohlo uľahčiť zasahovanie na Balkáne a získanie priazne takých krajín, ako je Srbsko, Čierna Hora a Bosna a Hercegovina, čo sa preukázalo aj počas prebiehajúcej pandémie. Takéto cudzie mocnosti môžu zmariť úsilie EÚ o zaručenie bezpečnosti kontinentu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Výzvy súčasnosti, ako je globalizácia, starnúce spoločnosti, migrácia, zmena klímy, sociálne rozdiely, terorizmus, radikalizácia, organizovaná trestná činnosť, kybernetické útoky a COVID-19, dokazujú, že EÚ a región západného Balkánu majú nielen podobné záujmy, ale v čoraz väčšej miere aj rovnaké problémy. Zo strategického, z politického a hospodárskeho hľadiska sú tak EÚ a západný Balkán na jednej lodi. Táto vzájomná závislosť si vyžaduje spoločné kroky, ak majú úspešne napredovať v dnešnom zložitom a nepredvídateľnom svete (17). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Vplyv EÚ spočíva v jej dôveryhodnosti

| 3.1. | Z prieskumu spoločnosti Ipsos realizovaného v roku 2020 (18) vyplýva, že verejná mienka v tomto regióne je aj naďalej výrazne naklonená členstvu v EÚ (v priemere 82,5 %). Ľudia v krajinách západného Balkánu stále podporujú integráciu do EÚ pravdepodobne preto, lebo v nej vidia príležitosť na veľmi potrebnú zmenu v kvalite riadenia a hospodárskej výkonnosti svojich krajín. Ľudia kladne hodnotia úlohu EÚ pri národných politických (39,7 %) a hospodárskych (40,3 %) reformách. Okrem toho je možné, že si občania západného Balkánu spájajú EÚ so slobodou pracovať a cestovať, ale aj s mierom a bezpečnosťou. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV vyjadruje spokojnosť s bezprecedentnou solidaritou, ktorú EÚ prejavila západnému Balkánu počas pandémie COVID-19, a to aj tým, že sprístupnila nástroje a platformy EÚ, ktoré sú zvyčajne vyhradené len pre členské štáty EÚ, a umožnila účasť na nich [napr. Výbor pre zdravotnú bezpečnosť (HSC), Európska agentúra pre lieky (EMA) a dohoda o spoločnom obstarávaní]. Vyjadruje nádej, že takéto začlenenie do politík a nástrojov EÚ bude pokračovať aj v období po odznení pandémie. Na druhej strane sa obáva, že oneskorenia v schopnosti EÚ poskytnúť krajinám západného Balkánu naliehavo potrebné vakcíny proti ochoreniu COVID-19 by v tomto regióne mohli negatívne ovplyvniť obraz EÚ u verejnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Podľa uvedeného prieskumu spoločnosti Ipsos (2020) je však 52,1 % respondentov v celom regióne nespokojných s pokrokom svojej krajiny, pokiaľ ide o pristúpenie k EÚ, a najmä s pomalým tempom procesu. Rastúci počet občanov na západnom Balkáne si myslí, že ich krajiny nikdy nevstúpia do EÚ, a je znepokojený tým, že „EÚ ich nechce“. Viac ako 44,9 % respondentov v Bosne a Hercegovine, 42 % v Srbsku, 40,5 % v Severnom Macedónsku a 36,8 % v Albánsku očakáva, že ich krajina sa stane členom EÚ až po roku 2040, prípadne nikdy (19). To naznačuje, že súčasná vysoká úroveň všeobecnej podpory EÚ v tomto regióne bude pravdepodobne udržateľná len v tej miere, nakoľko vierohodná sa ukáže vyhliadka na pristúpenie. Časy, keď mohla EÚ považovať proeurópsky postoj partnerov na západnom Balkáne za samozrejmosť, sa tak chýlia ku koncu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV poukazuje na to, že veľké množstvo stanovísk politických strán Európskeho parlamentu, vlád členských štátov EÚ a inštitúcií EÚ nie je vždy navzájom zosúladených, čo môže regiónu vysielať nejednotné a mätúce signály. EHSV je presvedčený, že je potrebná väčšia vnútorná súdržnosť medzi rôznymi aktérmi zapojenými do formulácie politiky rozširovania v členských štátoch, aby mohli vystupovať jednotne. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Inštitúcie EÚ, ako sú Komisia a Európsky parlament (EP), by mali lepšie komunikovať a užšie spolupracovať s členskými štátmi v procese hodnotenia pokroku a navrhovania stratégií pomoci a reakcie poskytovanej partnerom zo západného Balkánu. Komisia by mala rozvíjať užšie dvojstranné kontakty s členskými štátmi, napríklad organizovaním stretnutí s ministerstvami zahraničných vecí a národnými parlamentmi s cieľom diskutovať o rozširovaní, a mala by lepšie koordinovať svoje činnosti s ostatnými aktérmi na úrovni EÚ a regionálnymi aktérmi (ako je Európska služba pre vonkajšiu činnosť, Rada, EP, EHSV, Výbor regiónov a Rada pre regionálnu spoluprácu), ako aj s občianskou spoločnosťou. EP by mal ďalej podporovať lepšiu spoluprácu s národnými parlamentmi v EÚ a medzi nimi ako prostriedok na podporu ich „europeizácie“ (20). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV súhlasí so záverom Komisie (21), že je potrebné viac sa zamerať na politickú povahu procesu a zabezpečiť intenzívnejšie vedenie a spoluprácu členských štátov EÚ na vysokej úrovni. EHSV takisto zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby toto intenzívnejšie politické vedenie a spolupráca boli konštruktívne a prospešné, a že je veľmi dôležitá účinná pomoc. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV je presvedčený, že podpora EÚ a jej záväzok k procesu rozširovania na západnom Balkáne musia byť významné a viditeľné. Predovšetkým treba zabezpečiť, aby sa výsledky uskutočňovaných reforiem správne prezentovali a aby ich vplyv predstavoval zvýšenie kvality života ľudí. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komisia by v členských štátoch EÚ aj v regióne mala na miestnej úrovni zintenzívniť a diverzifikovať svoje komunikačné úsilie, pokiaľ ide o rozširovanie, a to prostredníctvom svojich miestnych kancelárií a delegácií, ale aj iniciatív, ktoré zahŕňajú miestne zainteresované strany a sociálnych partnerov. Spoľahlivá komunikácia partnerov zo západného Balkánu o rozsiahlej podpore EÚ, ako aj všeobecnejšie o nákladoch a výhodách európskej integrácie závisí aj od existencie slobodných a životaschopných médií v regióne. Z tohto dôvodu by Komisia mala trvať na dodržiavaní slobody médií partnermi zo západného Balkánu a investovať do rozvoja a udržateľnosti tohto odvetvia. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Demokratická konsolidácia regiónu je nespochybniteľná

| 4.1. | Prieskum spoločnosti Ipsos (2020) odhaľuje, že ústredným bodom nespokojnosti ľudí sú ich národní politici a národné inštitúcie. Respondenti z celého regiónu pochybujú o tom, že ich vodcovia sa skutočne angažujú v programe integrácie do EÚ, a ostro kritizujú skorumpované a nefunkčné štátne inštitúcie (22). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Zdá sa, že ani prijatím demokratických ústav, ani na základe dôslednej demokratickej podmienenosti EÚ sa na západnom Balkáne nepodarilo prekonať neformálne mocenské štruktúry, ovládnutie štátu a patronát nad ním, ale naopak boli ešte posilnené (23). Slabé demokratické inštitúcie a vzostup autokratickej vládnej moci na západnom Balkáne môže obmedziť normy právneho štátu, nezávislosť súdnictva a slobodu médií v týchto krajinách. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EÚ by nemala brať ohľad na politikov v regióne, ktorí sa zjavne vyhýbajú svojmu záväzku k demokracii. Závažnosť upozorňovania na „ovládnutie štátu“ v stratégii Komisie z roku 2018 zameranej na tento región (24) alebo kritické hodnotenie rôznych krajín vo výročných správach sa výrazne zmenší, ak úradníci EÚ alebo politici členských štátov cestujúci na západný Balkán nebudú používať rovnakú rétoriku (25). Je nepravdepodobné, že bez súboru demokratických právnych predpisov, ktoré by tlačili na mocenské monopoly, stranícku organizáciu a hospodársku súťaž alebo neformálne praktiky, by politici zo západného Balkánu venovali pozornosť európskym demokratickým požiadavkám, pokiaľ je ich nerešpektovanie práve tým faktorom, ktorý ich udržuje pri moci. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Úsilie inštitúcií EÚ zlepšiť kvalitu demokracie na západnom Balkáne prostredníctvom procesu pristúpenia by sa výrazne posilnilo, ak by sa v súčasných členských štátoch diskutovalo o demokratických reformách a ak by sa táto problematika riešila spolu s nádejnými členmi EÚ. Mnoho rokov prísnej demokratickej podmienenosti uplatňovanej na krajiny západného Balkánu uchádzajúce sa o členstvo prinieslo množstvo vedomostí a praktických skúseností v súvislosti s tým, čo pomáha a čo nepomáha pri podnecovaní domácich reforiem správy vecí verejných. Partneri zo západného Balkánu by tak mohli prispievať do diskusií EÚ o ochrane právneho štátu, slobody médií a občianskej spoločnosti, napríklad v rámci Konferencie o budúcnosti Európy (26). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EÚ by tiež mala uznať, že rozvíjajúca sa prax v Rade, ktorá spočíva v zadržiavaní sľúbených odmien napriek hmatateľnému pokroku v regióne, odrádza tamojších politikovod vykonávania programu reforiem EÚ, a tak vzniká riziko odklonenia od cieľa aj u tých politických vodcov na západnom Balkáne, ktorí sú najviac naklonení reformám a motivovaní konsenzom. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Nestabilná sociálno-ekonomická situácia

| 5.1. | EHSV takisto víta prijatie hospodárskeho a investičného plánu (27), ktorého cieľom je urýchliť dlhodobú obnovu, posilniť hospodársky rast a podporiť reformy potrebné na dosiahnutie pokroku na ceste k pristúpeniu k EÚ vrátane priblíženia krajín západného Balkánu k jednotnému trhu EÚ. Jeho cieľom je rozvinúť nevyužitý hospodársky potenciál regiónu a značný priestor na posilnenie hospodárskej spolupráce a obchodu v rámci neho. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV je presvedčený, že všetky tieto kroky prijaté Komisiou sú veľmi pozitívne a mali by byť hlavným impulzom pre túto politiku. V skutočnosti je však situácia stále náročná (najnovšie oznámenie Komisie o politike rozširovania EÚ a jej výročné správy o krajinách dobre odrážajú pretrvávajúce problémy (28)). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pandémia COVID-19 určite spôsobila veľké otrasy, pokiaľ ide o ponuku tovarov a služieb a dopyt po nich, pokles výroby, zvýšenie nezamestnanosti a zvýšenie sociálnych ťažkostí. Hospodárske problémy v regióne však predchádzajú kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. Od finančnej, hospodárskej a sociálnej krízy v roku 2008 bol proces hospodárskej a sociálnej konvergencie s EÚ, pokiaľ ide o HDP na obyvateľa, veľmi pomalý alebo neexistoval. Občania západného Balkánu, ktorí neboli schopní urýchliť hospodársky rozvoj odstránením štrukturálnych problémov, ako je nedostatok verejných a súkromných investícií alebo rýchlo starnúce obyvateľstvo, bezmocne hľadeli do budúcnosti plnej neúprosného odopierania. Pandémia tieto sociálno-ekonomické problémy iba prehĺbila a hrozí riziko, že v strede Európy sa vytvorí de facto enkláva nedostatočného rozvoja (29). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV zdôrazňuje, že posilnená hospodárska spolupráca a obchod v regióne musia pomáhať pri vytváraní dôstojných, bezpečných a kvalitných pracovných miest a zmenšovaní sociálnych rozdielov a nemali by sa zakladať na nekalej hospodárskej súťaži a sociálnom dampingu. V tomto zmysle by EÚ mala poskytnúť väčšiu finančnú a technickú podporu regionálnemu hospodárskemu priestoru a programu budovania prepojenosti krajín západného Balkánu, aby podporila liberalizáciu a integráciu obchodu v regióne (30), a aby sa tiež zabránilo tomu, že sa región stane závislým od nocností mimo EÚ. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Západný Balkán má značný nevyužitý hospodársky potenciál a veľký priestor na lepšiu medziregionálnu hospodársku spoluprácu a obchod. Napriek určitému zrýchleniu rastu a vytvárania pracovných miest a zvýšeniu príjmov v posledných rokoch krajiny stále zaostávajú v reformovaní svojich hospodárskych štruktúr a zvyšovaní konkurencieschopnosti. Stále čelia vysokým mieram nezamestnanosti najmä medzi mladými ľuďmi, výraznému nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, pretrvávajúcim neformálnym hospodárstvam, úniku mozgov, nízkej účasti žien na trhu práce a nízkej úrovni inovácie (31). EHSV navrhuje, aby sa zvážila možnosť uplatňovať zásady Európskeho piliera sociálnych práv pri posudzovaní splnenia podmienok pre členstvo v EÚ (32). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV je presvedčený, že je veľmi dôležité zvýšiť kvalitu a relevantnosť sústav vzdelávania a odbornej prípravy v regióne a že je nevyhnutné posilniť väzby medzi zamestnávateľmi a vzdelávacími inštitúciami. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Investičné prostredie sa výrazne nemení a vyznačuje sa nedostatkami v oblasti právneho štátu, neprimeraným presadzovaním pravidiel štátnej pomoci, zakorenenou tieňovou ekonomikou, zlým prístupom k financovaniu pre podniky a nízkou úrovňou regionálnej integrácie a prepojenia. Pretrvávajú zásahy štátu do hospodárstva. Je skutočne potrebné zmodernizovať infraštruktúru a investície by sa mali smerovať prostredníctvom jedného rozpracovaného projektu a byť v súlade s prioritami dohodnutými s EÚ. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EHSV pripomína, že krajiny západného Balkánu sú veľmi citlivé na vplyv zmeny klímy, ktorý vo všeobecnosti spôsobuje škody na zdraví a hospodárstve, a potrebujú bezodkladné opatrenia na zlepšenie kvality života svojich občanov, najmä detí a mladých ľudí, a to spravodlivou transformáciou na ekologickejší model so zreteľom na zásadu „na nikoho nezabudnúť“ (33). Pokiaľ ide o zmenu klímy na západnom Balkáne, existuje mnoho znepokojujúcich trendov, napríklad veľká závislosť od pevných fosílnych palív. Existuje však aj veľa príležitostí, ako je potenciál energie z obnoviteľných zdrojov a bohatá biodiverzita. Zahrnúť západný Balkán do zelenej dohody je dôležité a nevyhnutné nielen preto, že zmena klímy nepozná štátne ani fyzické hranice, ale aj preto, že je to dôležité pre blaho a zdravie ľudí a pre občanov západného Balkánu predstavuje hmatateľný príspevok EÚ (34). |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EÚ by mala identifikovať kľúčové odvetvia, ktoré poháňajú hospodárstva partnerov na západnom Balkáne, vrátane malých a stredných podnikov a agropotravinárstva a investovať do nich. EÚ by takisto mala zabezpečiť, aby normy požadované od tohto regiónu nepotláčali rozvoj týchto odvetví opatreniami, ktoré sú v súčasnosti pre západný Balkán príliš obmedzujúce. Namiesto toho sa musí latka upraviť podľa pokroku dosiahnutého v týchto krajinách a tak, aby sa umožnil rast. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Hoci EHSV víta finančný balík vo výške 3,3 miliardy EUR, ktorý EÚ zmobilizovala v prospech občanov a podnikov na západnom Balkáne, je potrebné zabezpečiť, aby sa tieto peniaze správne nasmerovali a aby sa prínosy investícií dostali k ľuďom, no zároveň sa zachovala ich opodstatnenosť. EHSV sa domnieva, že po zotavení z krízy spôsobenej ochorením COVID-19 by sa mala podporiť hospodárska a sociálna súdržnosť regiónu, ako aj ekologické politiky a že ekologická transformácia musí byť neoddeliteľnou súčasťou komplexného a výhľadovo orientovaného plánu obnovy na západnom Balkáne. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | EHSV je presvedčený, že aktívna účasť sociálnych partnerov vrátane podpory kolektívneho vyjednávania a ďalších OOS na plánovaní a uskutočňovaní hospodárskych, sociálnych a iných reforiem môže významne prispieť k zvýšeniu hospodárskej a sociálnej konvergencie, najmä po pandémii COVID-19. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Žiadosť Komisie o väčšiu transparentnosť pri využívaní finančných prostriedkov a vykonávaní reforiem je vítaná, ale nie je jasné, či Komisia berie do úvahy, že občianska spoločnosť patrí medzi „kľúčové zainteresované strany“. Žiaľ, v oznámeniach Komisie o západnom Balkáne z roku 2020 sa občianska spoločnosť v skutočnosti takmer nespomína. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Regionálna spolupráca

| 6.1. | EHSV je presvedčený, že regionálna spolupráca je kľúčovým faktorom zvyšovania životnej úrovne na západnom Balkáne. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Samit západného Balkánu v Poznani v roku 2019 a samit EÚ – západný Balkán v Záhrebe v máji 2020 boli príležitosťami pre vedúcich predstaviteľov regiónu, aby sa dohodli na tom, že budú realizovať ambicióznu ekologickú a digitálnu transformáciu a ďalej rozvíjať prepojenosť vo všetkých rozmeroch: doprava, energetika, digitálna oblasť a medziľudské vzťahy. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV súhlasí s tým, že zelená agenda, hospodársky a investičný plán, úsilie v oblasti hospodárskej reštrukturalizácie, investície do cestovného ruchu a energetiky a digitálna transformácia sú nesmierne dôležité pre rozvoj a stabilitu regiónu. Poukazuje však na to, že je potrebné zabezpečiť kvalitné a dôstojné pracovné miesta, ktoré ľuďom umožnia bezpečne pracovať, zaručia ich hospodárske a sociálne zabezpečenie a budú im prospešné. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EHSV sa domnieva, že na západnom Balkáne by sa osobitná pozornosť mala venovať konkurencieschopnosti, inkluzívnemu rastu, životnej úrovni, udržateľnému rozvoju, prepojenosti a digitálnej transformácii. Podnikateľské kapacity a inovácia sú takisto nevyhnutné na obnovu regiónu a miestnych hospodárstiev. EHSV preto odporúča vo väčšej miere využívať predvstupové fondy EÚ na podporu začínajúcich podnikov, uľahčenie prípravy na podnikanie, podporu inteligentných hospodárskych stratégií v regióne, ako aj na investície do potrebnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | V oblasti environmentálnej politiky sa EÚ zameriava na postupné vyradenie fosílnych zdrojov energie a ich nahradenie obnoviteľnými zdrojmi. Naproti tomu partneri zo západného Balkánu, najmä Srbsko, prijímajú čínske úvery na výstavbu nových tepelných elektrární na lacné a neefektívne uhlie bez toho, aby vykonali hodnotenie vplyvu na životné prostredie (35). Výsledkom je, že Belehrad, Skopje a Sarajevo počas chladných zimných mesiacov, keď stúpa spotreba energie, neustále súťažia o pozíciu najznečistenejšieho mesta na svete (36). Dá sa jednoznačne predpokladať, že takéto projekty sú nemysliteľné, ak sa má región zapojiť do úsilia EÚ o formovanie ekologickej transformácie, a to aj počas procesu Konferencie o budúcnosti Európy (37). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EHSV víta skutočnosť, že na samite západného Balkánu v Poznani bolo prijaté Vyhlásenie o uznávaní kvalifikácií vysokoškolského vzdelávania, ktorou sa stanovil model automatického uznávania kvalifikácií vysokoškolského vzdelávania a období štúdia v zahraničí, považuje však za potrebné zintenzívniť úsilie o rozvoj vzájomného uznávania odborných kvalifikácií s cieľom vytvoriť integrovanejší trh práce a ponúkať mladým ľuďom v regióne veľmi potrebné príležitosti. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EHSV zdôrazňuje význam podpory intenzívnejšej spolupráce a cezhraničného partnerstva členských štátov EÚ a partnerov zo západného Balkánu, a to nielen na úrovni vlád, ale aj na regionálnej a miestnej úrovni, ako aj na úrovni organizovanej občianskej spoločnosti (38). |
| --- | --- |

6.7.

7.   Občianska spoločnosť zohráva kľúčovú úlohu v procese pristúpenia a legislatívnom procese

| 7.1. | EHSV žiada, aby bola organizovaná občianska spoločnosť lepšie uznaná v kontexte revidovanej metodiky. Hoci EHSV víta skutočnosť, že financovanie organizácií občianskej spoločnosti sa v prípade nedostatočného pokroku v danej krajine nezníži, ale s poľutovaním konštatuje, že občianska spoločnosť je v oznámení (39) nedostatočne uznaná, najmä vzhľadom na konkrétne politické, hospodárske a sociálne súvislosti v krajinách západného Balkánu, kde je potrebné posilniť úlohu OOS pri demokratických reformách. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV osobitne podporuje prístup v novej metodike na základe blokov a zdôrazňuje zásadný význam úlohy OOS vo všetkých blokoch, s osobitným dôrazom na bloky základných hodnôt a zelenej agendy a udržateľnej prepojenosti. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Občianska spoločnosť sa v rámci politických kritérií naďalej posudzuje osobitne ako jeden zo štyroch pilierov demokracie. Intenzita posúdenia sa však veľmi podobne ako v predchádzajúcich správach v jednotlivých krajinách líši a neexistuje nijaký jednotný a systematický odkaz na Usmernenia týkajúce sa podpory EÚ pre občiansku spoločnosť v krajinách zapojených do procesu rozširovania (2014 – 2020) (40), aj keď ide o podrobný nástroj monitorovania. Bez strategického súladu, jasného rámca na monitorovanie a politického záväzku k ďalšej podpore organizovanej občianskej spoločnosti v krajinách zapojených do procesu rozširovania EÚ neposkytuje politickú podporu, ktorú OOS tak veľmi potrebujú, nehovoriac o jasných usmerneniach pre národné vlády (41). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EHSV sa domnieva, že pri prístupe založenom na zásluhách nemožno určiť faktickú zásluhu ani ju považovať za úplnú bez akumulovanej účasti OOS a ich objektívneho monitorovania konkrétnych politických súvislostí, v ktorých pôsobia všetci partneri z regiónu. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EHSV podporuje návrh Komisie, aby vykonávacie mechanizmy financovania EÚ poskytovali jasný základ ochrany občianskeho priestoru a reakcie na jeho bezprostredné ohrozenia. Na dosiahnutie tohto cieľa sú kľúčové investície do občianskej výchovy, priaznivejšieho prostredia, infraštruktúry občianskej spoločnosti a spoločných opatrení. Účinnú reakciu na zmenšovanie občianskeho priestoru možno dosiahnuť uplatňovaním novozavedenej zásady výkonnosti na podporu činnosti občianskej spoločnosti. Namiesto jednoduchého stiahnutia rozpočtových prostriedkov z krajín, ktoré sa v demokratickom vývoji vracajú späť, by sa mohli finančné prostriedky prerozdeliť ako podpora občianskej spoločnosti zameraná na riešenie demokratického úpadku v daných krajinách (42). |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Inštitúcie EÚ môžu čerpať z miestnych zdrojov občianskej spoločnosti a získať pomoc od delegácií EÚ v regióne s cieľom mobilizovať občanov v partnerských krajinách západného Balkánu, a tak im poskytnúť možnosť zapojiť sa do platforiem, na ktorých sa budú občania EÚ zúčastňovať výmen počas Konferencie o budúcnosti Európy. Umožniť mladým ľuďom a/alebo bežným občanom západného Balkánu zúčastniť sa na podujatiach Konferencie o budúcnosti Európy určených pre všetkých občanov EÚ by bolo významnou investíciou do sociálneho kapitálu regiónu, a tým by sa na západnom Balkáne vytvorilo väčšie povedomie o záležitostiach EÚ a ich význame pre príslušné krajiny. Takisto by sa tým budovali kontakty medzi ľuďmi z EÚ a príslušného regiónu a zlepšila schopnosť týchto lepšie informovaných občanov udržiavať svoje politické elity pod kontrolou, pokiaľ ide o otázky spojené s procesom integrácie do EÚ (43). |
| --- | --- |

7.6.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 57 final (5.2.2020) Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán; COM(2020) 641 final (6.10.2020) Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán; COM(2020) 660 final [SWD(2020) 350 final] – [SWD(2020) 351 final] – [SWD(2020) 352 final] – [SWD(2020) 353 final] – [SWD(2020) 354 final] – [SWD(2020) 355 final] – [SWD(2020) 356 final] (6.10.2020) Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2020.

1

Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán

Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán

(2)  Vyhlásenie zo Záhrebu, 6. mája 2020.

2

(3)  V súlade so zaužívanou terminológiou EHSV pojmy „občianska spoločnosť“ a „organizácie občianskej spoločnosti“ v tomto stanovisku zahŕňajú sociálnych partnerov [t. j. zamestnávateľov a odborové zväzy) a iné neštátne subjekty (pozri stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Hospodárska a sociálna súdržnosť a európska integrácia západného Balkánu – výzvy a priority (Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 15)].

3

Hospodárska a sociálna súdržnosť a európska integrácia západného Balkánu – výzvy a priority

(4)  COM(2020) 57 final (5.2.2020).

4

(5)  Závery Rady o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia – Severomacedónska republika a Albánska republika, 25.3.2020.

5

(6)  Cvijic, Srdjan, Kirchner, Marie Jelenka, Kirova, Iskra a Nechev, Zoran (2019), From enlargement to the unification of Europe: Why the European Union needs a Directorate General Europe for future Members and Association Countries (Od rozširovania po zjednotenie Európy: Prečo Európska únia potrebuje pre budúce členské štáty a pridružené krajiny Generálne riaditeľstvo pre Európu), Open Society Foundations.

6

From enlargement to the unification of Europe: Why the European Union needs a Directorate General Europe for future Members and Association Countries

(7)  Stratulat, Corina a Lazarevic, Milena (2020), The Conference on the Future of Europe: Is the EU still serious about the Balkans? (Konferencia o budúcnosti Európy: Myslí to EÚ s Balkánom stále vážne?), diskusný dokument EPC, European Policy Centre, Brusel.

7

The Conference on the Future of Europe: Is the EU still serious about the Balkans?

(8)  Stratulat a kol. (2019), op. cit., s. 113.

8

op. cit.

(9)  Stratulat a Lazarević (2019), op. cit.

9

op. cit

(10)  COM(2019) 640 final (11.12.2019) Európska zelená dohoda.

10

Európska zelená dohoda

(11)  SWD(2020) 223 final [COM(2020) 641 final] (6.10.2020) Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans accompanying the Economic and Investment Plan for the Western Balkans.

11

Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans accompanying the Economic and Investment Plan for the Western Balkans

(12)  Final declaration of the 7th Western Balkans Civil Society Forum (Záverečné vyhlásenie 7. fóra občianskej spoločnosti krajín západného Balkánu) – 16. – 17. 4. 2019, Tirana, Albánsko.

12

(13)  Conclusions of the High Level Conference on Economic and social cohesion in the Western Balkans (Závery konferencie na vysokej úrovni o hospodárskej a sociálnej súdržnosti na západnom Balkáne), 15. mája 2018, Sofia, Bulharsko.

13

Conclusions of the High Level Conference on Economic and social cohesion in the Western Balkans

(14)  Príspevok EHSV k samitu EÚ – západný Balkán 6. mája 2020 (uverejnené 28. 4. 2020).

14

Príspevok EHSV k samitu EÚ – západný Balkán 6. mája 2020

(15)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 114.

15

(16)  Pozri aj stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Hospodárska a sociálna súdržnosť a európska integrácia západného Balkánu – výzvy a priority (Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 15). a stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA III) (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 156).

16

Hospodárska a sociálna súdržnosť a európska integrácia západného Balkánu – výzvy a priority

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA III)

(17)  Stratulat a kol. (2019), op. cit.

17

op. cit.

(18)  Prieskum, ktorého realizáciu zadal Európsky fond pre Balkán v októbri 2020 ako zdroj pre poradnú skupinu Balkans in Europe Policy Advisory Group (BiEPAG) a ktorý sa uskutočnil vo všetkých šiestich krajinách regiónu, prebiehal na národne reprezentatívnej vzorke pozostávajúcej minimálne z 1 000 respondentov starších ako 18 rokov telefonickým a online dopytovaním.

18

Balkans in Europe Policy Advisory Group (BiEPAG)

(19)  Stratulat, Corina, Kmezić, Marko, Tzifakis, Nikolaos, Bonomi, Matteo a Nechev, Zoran (2020), Between a rock and a hard place: Public opinion on integration in the Western Balkans (Ťažké rozhodnutie: verejná mienka o integrácii na západnom Balkáne), poradná skupina Balkans in Europe Policy Advisory Group (BiEPAG).

19

Between a rock and a hard place: Public opinion on integration in the Western Balkans

Balkans in Europe Policy Advisory Group (BiEPAG)

(20)  Balfour, Rosa a Stratulat, Corina (2015) (vyd.), EU member states and enlargement towards the Balkans (Členské štáty EÚ a rozšírenie smerom na Balkán), tematický dokument EPC č. 79, Brusel: European Policy Centre, s. 234.

20

EU member states and enlargement towards the Balkans

(21)  COM(2018) 65 final (6.2.2018) Dôveryhodná perspektíva rozšírenia pre krajiny západného Balkánu a väčšia angažovanosť EÚ v tejto oblasti.

21

Dôveryhodná perspektíva rozšírenia pre krajiny západného Balkánu a väčšia angažovanosť EÚ v tejto oblasti

(22)  Stratulat a kol. (2020), op. cit., s. 5.

22

op. cit

(23)  Richter, Solveig a Wunsch, Natasha (2020), Money, power, glory: the linkages between EU conditionality and state capture in the Western Balkans (Peniaze, moc, sláva: väzby medzi podmienenosťou EÚ a ovládnutím štátu na západnom Balkáne), Journal of European Public Policy 27(1), s. 41 – 62.

23

Money, power, glory: the linkages between EU conditionality and state capture in the Western Balkans

(24)  COM(2018) 65 final (6.2.2018).

24

(25)  Stratulat a kol. (2020), op. cit., s. 7.

25

op. cit

(26)  Stratulat a Lazarević (2019), op. cit.

26

op. cit

(27)  COM(2020) 641 final (6. 10. 2020) Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán.

27

Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán

(28)  COM(2020) 660 final [SWD(2020) 350 final] – [SWD(2020) 351 final] – [SWD(2020) 352 final] – [SWD(2020) 353 final] – [SWD(2020) 354 final] – [SWD(2020) 355 final] – [SWD(2020) 356 final] (6.10.2020) Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2020.

28

(29)  Bonomi, Matteo a Reljić, Dušan (2017), The EU and the Western Balkans: so near and yet so far (EÚ a západný Balkán: tak blízko, a zároveň tak ďaleko), komentár, Stiftung Wissenschaft und Politik (SWP).

29

The EU and the Western Balkans: so near and yet so far

(30)  Stratulat a kol. (2019), op. cit., s. 113, a stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Prínos občianskej spoločnosti k zelenej agende a udržateľnému rozvoju západného Balkánu ako súčasť procesu pristúpenia k EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 114).

30

op. cit

Prínos občianskej spoločnosti k zelenej agende a udržateľnému rozvoju západného Balkánu ako súčasť procesu pristúpenia k EÚ

(31)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Hospodárska a sociálna súdržnosť a európska integrácia západného Balkánu – výzvy a priority (Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 15).

31

Hospodárska a sociálna súdržnosť a európska integrácia západného Balkánu – výzvy a priority

(32)  Tamže.

32

(33)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 114.

33

(34)  Tamže.

34

(35)  Matkovic Puljic, Vlatka; Dave Jones; Charles Moore; Lauri Myllyvirta; Rosa Gierens; Igor Kalaba; Ioana Ciuta; Pippa Gallop; a Sonja Risteska (2019), Chronic coal pollution EU action on the Western Balkans will improve health and economies across Europe (Chronické znečistenie uhlím – opatrenia EÚ na západnom Balkáne zlepšia zdravie a hospodárstva v celej Európe), Health and Environment Alliance, Brusel, s. 18.

35

Chronic coal pollution EU action on the Western Balkans will improve health and economies across Europe

(36)  Pozri napríklad European Western Balkans, Sarajevo and Belgrade among the most polluted world capitals (Sarajevo a Belehrad patria k najznečistenejším hlavným mestám na svete), 13. januára 2020; Bateman, Jessica, The young people fighting the worst smog in Europe (Mladí ľudia bojujú s najhorším smogom v Európe), BBC, 2. júla 2020.

36

Sarajevo and Belgrade among the most polluted world capitals

The young people fighting the worst smog in Europe

(37)  Stratulat a Lazarević (2019), op. cit.

37

op. cit

(38)  Niektoré dobré príklady takejto spolupráce možno okrem iného vidieť v stratégii EÚ pre región Jadranského a Iónskeho mora (EUSAIR), stratégie EÚ pre podunajskú oblasť (EUSDR), CIVINET Slo-Cro-SEE, Balkánskej sieti pre rozvoj vidieka, fóre Western Balkans 6 Chamber Investment Forum (WB6 CIF) a Regionálnej rade odborových zväzov Solidarnost.

38

(39)  COM(2020) 57 final (5. 2. 2020) Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán.

39

Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán

(40)  Guidelines for EU Support to Civil Society in Enlargement Countries (2014-2020) (Usmernenia týkajúce sa podpory EÚ pre občiansku spoločnosť v krajinách zapojených do procesu rozširovania na roky 2014 – 2020).

40

Guidelines for EU Support to Civil Society in Enlargement Countries (2014-2020)

(41)  BCSDN Background Analysis of the Enlargement Package 2020: Should Civil Society Be Satisfied with Just Being Acknowledged? (Východisková analýza balíka rozširovania z roku 2020: Mala by byť občianska spoločnosť spokojná s tým, že bude len uznaná?), október 2020.

41

Background Analysis of the Enlargement Package 2020: Should Civil Society Be Satisfied with Just Being Acknowledged?

(42)  BCSDN Feedback on the Consultation of CSOs in the Preparation of IPA III (Spätná väzba ku konzultáciám s OOS pri príprave IPA III), 22. apríla 2020.

42

Feedback on the Consultation of CSOs in the Preparation of IPA III

(43)  Stratulat a Lazarević (2020), op. cit., s. 7.

43

op. cit

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/98 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/98

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade a Európskej centrálnej banke – Riešenie nesplácaných úverov v období po pandémii COVID-19

[COM(2020) 822 final]

(2021/C 220/15)

| Spravodajca: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Kęstutis KUPŠYS

| Konzultácia | Európska komisia, 24. 2. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 ZFEÚ |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 10. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 246/2/11 |

Konzultácia

Európska komisia, 24. 2. 2021

Právny základ

článok 304 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

10. 3. 2021

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

246/2/11

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta predloženie nového akčného plánu Komisie (oznámenie) o nesplácaných úveroch, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v ňom v zásade chýbajú nové návrhy vhodné pre obdobie pandémie COVID-19, v dôsledku čoho musí Európa v mimoriadnej situácii využívať pravidlá vypracované pre bežné okolnosti. EHSV preto odporúča, aby sa v prvom rade riešili základné príčiny nesplácaných úverov s cieľom zabrániť ich hromadeniu v budúcnosti, a takisto navrhuje dôkladné preskúmanie a dočasné prispôsobenie pojmu „nesplácanie úverov“, čím sa zabezpečí „mäkké pristátie“ pre európske domácnosti a podniky. EHSV konštatuje, že súčasná kríza spôsobená pandémiou COVID-19 si vyžaduje, aby menová a fiškálna politika, ako aj regulácia finančného sektora, zodpovedala dobe, v ktorej žijeme. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Riešenie základných príčin nesplácaných úverov je prvoradé. EHSV zdôrazňuje, že najefektívnejším spôsobom, ako zabrániť nárastu vysokého objemu nesplácaných úverov domácností a MSP, je zaistiť neustále úsilie zlepšovať konkurencieschopnosť, zamerať sa na kontinuitu podnikania a oživenie hospodárstva, budovať spoľahlivé systémy sociálneho zabezpečenia, bojovať proti chudobe, nadmernému zadlženiu a nezamestnanosti, zaručiť primerané mzdy a vykonávať proticyklické opatrenia hospodárskej politiky v čase krízy. Týmito krokmi môžeme udržať a posilniť stabilitu finančného trhu a hospodársku odolnosť a zároveň bojovať proti chudobe a výraznej nerovnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV tvrdí, že k nesplácaným úverom „pred obdobím pandémie COVID-19“ by sa malo pristupovať veľmi odlišne ako k nesplácaným úverom „po období pandémie COVID-19“ (v dôsledku ochorenia COVID-19) z dôvodu úplne odlišných okolností pred marcom 2020 a po ňom. EHSV preto navrhuje dôkladné, cielené a výlučne dočasné preskúmanie usmernení EBA o definícii nesplácania. EHSV tiež odporúča, aby usmernenia EBA o úverových moratóriách zostali v platnosti tak dlho, ako to bude potrebné. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV žiada, aby podporné opatrenia pre úverové inštitúcie išli ruka v ruke s opatreniami štátnej pomoci pre dlžníkov, ktorí sa dostali do ťažkostí len v dôsledku pandémie. Medzi opatrenia, ktoré by sa v tejto situácii mali použiť, patria odklady splátok so splatnosťou jeden až tri roky, zľavy na úrokových sadzbách, reštrukturalizácia dlhu na lacnejšie formy úveru a moratóriá na splácanie úveru, pokiaľ je to možné. EHSV podporuje tento vnútorný proces riešenia problémov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV konštatuje, že potreba celoeurópskeho cezhraničného trhu s nesplácanými úvermi sa zveličuje. Výbor preto vyjadruje znepokojenie nad plánmi poskytnúť vymáhačom dlhov „pas“ platný v celej EÚ bez náležitého dohľadu ich „domovských“ a „hostiteľských“ krajín. Tento krok by mohol byť opodstatnený, len ak bude existovať vyvážený súbor opatrení, ktoré pomôžu chrániť ohrozených dlžníkov – celoeurópsky štandard ochrany spotrebiteľa pre dlžníkov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ďalší pilier akčného plánu súvisí s návrhom zrýchleného mimosúdneho vymáhania kolaterálu (AECE), ktoré sa striktne obmedzuje na podnikové úvery a uplatňuje len vtedy, ak sa medzi stranami dosiahla predchádzajúca dobrovoľná dohoda pri uzatváraní zmluvy o pôžičke. EHSV sa domnieva, že AECE by mohlo poskytnúť vyvážené riešenie pre dlžníkov, žiada však, aby sa mimosúdne vymáhanie nestalo štandardnou možnosťou v zmluvách o pôžičke. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa dôrazne vyslovuje proti spájaniu otázky nesplácaných úverov, čo odráža rozšírený jav v hospodárstve, s otázkami súvisiacimi so zachovaním finančnej stability. S cieľom zachovať morálnu a prevádzkovú integritu bankového sektora by sa tieto dve otázky mali riešiť osobitne. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV požaduje, aby možnosť predaja nesplácaných úverov správcovským spoločnostiam (ktoré sa hovorovo nazývajú „zlé banky“) zostala výnimočným prípadom a aby sa uprednostnili bilaterálne dohody o riešení dlhov medzi úverovou inštitúciou a dlžníkom, pričom by sa riešenie malo zamerať na kontinuitu činností a oživenie hospodárstva. EHSV zdôrazňuje, že akékoľvek použitie „preventívnej rekapitalizácie“, ak je financované z verejných zdrojov, pravdepodobne odkloní verejné financie od iných, spoločensky a ekonomicky prospešnejších cieľov. EHSV tiež zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa akékoľvek „preventívne“ opatrenia využívali mimoriadne zodpovedne s cieľom zabrániť morálnym rizikám a zachraňovaniu bánk na úkor spoločnosti využívaním verejných peňazí. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Vzhľadom na súčasnú situáciu, keď by potenciálne životaschopné podniky mohli čeliť platobným ťažkostiam napriek svojej úverovej bonite pred pandémiou COVID-19, EHSV navrhuje dôkladné prehodnotenie usmernení EBA o vymedzení nesplácania, čo by ohrozeným dlžníkom, ktorí sa ocitli v problémoch z dôvodu pandémie COVID-19 mohlo poskytnúť možnosť zotaviť sa skôr, ako sa ich úvery budú považovať za nesplácané. EHSV však zdôrazňuje, že takéto zmeny musia byť striktne dočasné, nemali by zasahovať do podrobnej a presnej identifikácie a oznamovania úverového rizika bankami a mali by sa vykonávať v súlade so základnou potrebou zabezpečiť stabilitu a platobnú schopnosť bankového sektora. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV vo všeobecnosti odporúča, aby sa prísne dodržiavali kapitálové požiadavky vrátane nariadenia o zabezpečovacom mechanizme pre nesplácané úvery. Zabezpečí sa tým plná schopnosť bánk vyrovnať sa so stratami a zníži sa pravdepodobnosť budúcich verejných intervencií (ako napríklad „preventívna rekapitalizácia“) a záchran bánk na úkor daňových poplatníkov. Mohlo by sa však uvažovať o dočasnej flexibilite, ktorá by sa uplatňovala pri definovaní nesplácania, a o poskytnutí zabezpečovacieho mechanizmu pre nesplácané úvery, aby sa zmiernili účinky krízy spôsobenej ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontext

| 2.1. | Cieľom akčného plánu Európskej komisie v oblasti nesplácaných úverov, ktorý bol ohlásený v decembri 2020 (1), je zabrániť ďalšiemu hromadeniu nesplácaných úverov v celej Európskej únii v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Úver sa stáva nesplácaným, ak je nepravdepodobné, že bude splatený, alebo keď dlžník mešká s platbou 90 dní. V dôsledku pandémie Európska centrálna banka odhaduje, že v prípade nepriaznivého scenára s oveľa slabším a zdĺhavým oživením by súčet nesplácaných úverov v držbe bánk eurozóny mohol dosiahnuť „až 1,4 bilióna EUR“ (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V júli 2017 bol predstavený akčný plán riešenia nesplácaných úverov v Európe (3), ktorý v priebehu niekoľkých nasledujúcich rokov pomohol riešiť a zvrátiť hromadenie nesplácaných úverov v bankách. Nasledovalo oznámenie o dokončení bankovej únie (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V marci 2018 Európska komisia predložila legislatívny návrh (5) na podporu rozvoja sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi v EÚ. Návrh smernice by mal bankám pomôcť ľahko predať svoje portfóliá nesplácaných úverov kdekoľvek v EÚ investorom, ktorí sú tretími stranami. Návrhom sa zavádza aj mimosúdne vymáhanie s názvom „zrýchlené mimosúdne vymáhanie kolaterálu“. Na návrhu smernice sa stále pracuje, hoci tieto dve otázky boli oddelené do samostatných legislatívnych aktov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Po vypuknutí pandémie COVID-19 Komisia rýchlo zareagovala prijatím opatrení s cieľom pomôcť bankovému sektoru vyrovnať sa s očakávaným a nadchádzajúcim nárastom nesplácaných úverov. Balík v oblasti bankovníctva z apríla 2020 už poskytol významnú krátkodobú podporu (6) bankovému sektoru vrátane pravidiel týkajúcich sa toho, ako banky posudzujú riziko, že dlžník nie je schopný splácať úver, alebo prudenciálnych pravidiel klasifikácie nesplácaných úverov a spôsobov účtovania oneskoreného splácania. Banky tiež profitovali z významných opatrení na podporu likvidity (núdzový pandemický program nákupu aktív ECB (7) a zmiernenie podmienok pre cielené dlhodobejšie refinančné operácie, TLTRO III, v marci 2020). Teraz nastal čas zamyslieť sa nad úrovňou platobnej schopnosti európskych firiem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sprievodný balík na obnovenie kapitálových trhov poskytol bankovému sektoru ďalšiu podporu odstránením regulačných prekážok pri sekuritizácii nesplácaných úverov (8). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V posledných mesiacoch európsky bankový sektor profitoval zo zníženia regulačného zaťaženia a opatrení na podporu likvidity zameraných na zabezpečenie finančnej a hospodárskej stability a podporu európskych domácností a podnikov. V dôsledku toho bankový sektor naďalej poskytoval pôžičky svojim klientom a nenastala žiadna úverová kríza. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Členské štáty tiež prijali rozhodné opatrenia a zaviedli systémy podpory na zmiernenie ťažkostí s likviditou, ktoré postihujú domácnosti a podniky. Tieto systémy zvyčajne zahŕňajú schémy verejných záruk a/alebo odklady platieb („moratóriá“). Takéto opatrenia pomáhajú dlžníkom s dočasnými problémami s likviditou a zabraňujú okamžitému prudkému nárastu nesplácaných úverov. Komisia takisto prijala dočasný rámec s cieľom umožniť členským štátom využiť plnú flexibilitu stanovenú v pravidlách štátnej pomoci na podporu hospodárstva počas pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV konštatuje, že súčasný akčný plán Komisie (oznámenie) nadväzuje na rovnaké opatrenia, ktoré už boli obsiahnuté v pláne z roku 2017, a opakuje ich. V podstate v ňom chýbajú nové návrhy vhodné pre obdobie pandémie COVID-19, takže Európa musí v mimoriadnej situácii využívať pravidlá vypracované pre bežné okolnosti. EHSV tvrdí, že k nesplácaným úverom „pred obdobím pandémie COVID-19“ by sa malo pristupovať veľmi odlišne ako k nesplácaným úverom „po období pandémie COVID-19“ (v dôsledku ochorenia COVID-19) z dôvodu úplne odlišných okolností pred marcom 2020 a po ňom. EHSV preto odporúča dôkladné, cielené a striktne dočasné preskúmanie definície nesplácania EBA s cieľom zabrániť automatickej klasifikácii dlžníkov, ktorí zlyhali a zmierniť procyklické účinky súčasného nariadenia a zabezpečiť „mäkké pristátie“ pre európske domácnosti a podniky. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pandémia viedla k zníženiu dopytu a spotreby, čo vyvolalo obavy MSP, pokiaľ ide o získanie zákazníkov. Hoci MSP v súčasnosti (v prieskumoch ECB (9)) neuvádzajú prístup k financovaniu ako najpálčivejší problém, pri riešení nesplácaných úverov by sa mali vziať do úvahy všetky problémy, ktorým MSP čelia. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV sa dôsledne zasadzuje (10) za zníženie nesplácaných úverov sociálne udržateľným spôsobom a pri zachovaní finančnej stability (11). Počas obdobia pandémie COVID-19 je to teraz dôležitejšie ako kedykoľvek v minulosti. Na rozdiel od toho, čo sa udialo pred desiatimi rokmi počas finančnej krízy v rokoch 2008 – 2009, súčasný očakávaný nárast nesplácaných úverov nie je chybou finančného sektora ani žiadnej inej osobitnej kategórie aktérov v rámci hospodárskeho systému, ale ani chybou „reálnej ekonomiky“, vlád ani európskych občanov. Zásah regulačných orgánov na úrovni EÚ a členských štátov prostredníctvom správnych nástrojov má mimoriadny význam. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Hoci EHSV uznáva, že rozvoj sekundárnych trhov s nesplácanými úvermi má určité výhody, uprednostnil by dvojstranné dohody o riešení situácie medzi úverovými inštitúciami a životaschopnými dlžníkmi. Hoci objemy nesplácaných úverov v súvahách bánk možno znížiť predajom nákupcom úverov, neznamená to, že predaj nesplácaných úverov je optimálny z pohľadu dlžníka alebo pre spoločnosť ako celok. Predaj nesplácaných úverov by mal byť krajným riešením. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Prvoradé je riešiť základné príčiny nesplácaných úverov. EHSV zdôrazňuje, že najefektívnejším spôsobom, ako zabrániť nárastu vysokého objemu nesplácaných úverov domácností a MSP, je zaistiť spoľahlivé systémy sociálneho zabezpečenia, bojovať proti chudobe, nadmernému zadlženiu a nezamestnanosti, zaručiť primerané mzdy, vykonávať proticyklické opatrenia hospodárskej politiky v čase krízy a posilniť produktivitu a konkurencieschopnosť európskej ekonomiky, zamerať sa na kontinuitu podnikania a oživenie hospodárstva jasným a aktualizovaným rámcom, ktorý zviditeľní dlhodobé investície. Týmito krokmi môžeme udržať a posilniť stabilitu finančného trhu a hospodársku odolnosť a zároveň bojovať proti chudobe a nerovnosti. V tejto súvislosti EHSV odporúča, aby usmernenia EBA o úverových moratóriách zostali v platnosti tak dlho, ako je potrebné, a navrhuje dôkladné, cielené a striktne dočasné preskúmanie vymedzenia nesplácania. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa domnieva, že akčný plán odráža základnú logiku, podľa ktorej dnes banky fungujú ako základná infraštruktúra v ekonomike založenej na peňažných tokoch v Európe a že zdravie a stabilita bankového sektora je nevyhnutným predpokladom hospodárskej obnovy. Ako uvádza Komisia v súvisiacej tlačovej správe (12), „jednou z hlavných priorít Komisie je zaistiť, aby občania EÚ a podniky v nej mohli naďalej využívať podporu svojich bánk“. V tejto súvislosti EHSV poukazuje na rozhodujúcu úlohu ECB pri zabezpečovaní stability a ponuky úverov bánk a konštatuje, že európske hospodárstvo je podporované opatreniami, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby sa úvery poskytovali na základe solventného dopytu po úveroch. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV konštatuje, že čiastočne chýbajú spoľahlivé údaje o nesplácaných úveroch a pretrváva veľká neistota, pokiaľ ide o budúcnosť očkovania proti COVID-19, mutácie vírusu SARS-CoV 2 (varianty COVID-19), opatrenia na obmedzenie pohybu a oživenie hospodárstva. EHSV zdôrazňuje význam kvality údajov, aby bolo možné riadne posúdiť rozsah problému a identifikovať životaschopné podniky. EHSV preto vyzýva na opatrnosť a prijatie opatrení, ktoré by mohli pomôcť európskemu hospodárstvu rýchlo sa zotaviť, napríklad opatrenia na podporu malých podnikov a na zabezpečenie primeraných miezd a stabilných systémov sociálneho zabezpečenia. EHSV poukazuje na to, že vklady v bankovom sektore sa výrazne zvýšili (13), čo znamená, že existuje dobrý potenciál pre dopyt v nasledujúcich mesiacoch po zrušení obmedzení pohybu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nie je isté, ako firmám a domácnostiam, ktoré „sa v dôsledku pandémie dostali pod značný finančný tlak“ (14), môžu banky pomôcť (t. j. aby „mohli naďalej využívať podporu svojich bánk“ (15)), ak sa bude riešiť nárast nesplácaných úverov. Navrhované zmeny ani zníženie regulačného zaťaženia na strane bánk nie sú v súčasnosti podmienené tým, že by banky mali požičiavať solventným MSP alebo domácnostiam. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že akčný plán Komisie, s výnimkou bankového sektora, stanovuje len málo nových opatrení na pomoc hospodárskym subjektom s ťažkosťami. Vzhľadom na vonkajšie hospodárske otrasy spôsobujúce, že je mnoho pracovníkov a podnikov ešte viac závislých od pôžičiek, by sa podpora a zmierňovacie opatrenia pre banky mali zamerať na poskytovanie úverov pre solventnejšie MSP a domácnosti. Zároveň by mali orgány zaviesť primerané záruky, aby sa zabránilo nezodpovednému poskytovaniu úverov a nadmernému zadlžovaniu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV odporúča uznať občiansku spoločnosť ako celok za zainteresované subjekty v oblasti regulácie finančného trhu. Najmä pokiaľ ide o riešenie nesplácaných úverov po pandémii, majú tieto úvery viaceré vplyvy, ktoré sa týkajú napríklad záujmov pracovníkov ako dlžníkov, zamestnancov v zadlžených spoločnostiach, alebo ako zamestnancov finančného sektora alebo ako daňových poplatníkov (obzvlášť relevantné v prípade, že sa na riešenie nesplácaných úverov využívajú verejné prostriedky). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV konštatuje, že potreba celoeurópskeho cezhraničného trhu s nesplácanými úvermi sa zveličuje napriek tomu, že bankový sektor neustále smeruje k bankovej únii v celej EÚ. Je veľmi otázne, či cezhraničné operácie nákupcov úverov poskytujú hmatateľné ekonomické výhody pre celý hospodársky systém, nielen pre banky, nákupcov úverov a správcov úverov (hoci je pravda, že títo môžu určite profitovať z úspor z rozsahu). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | V tejto súvislosti EHSV tiež zdôrazňuje, že rozdelenie rizika nemusí viesť k jeho zníženiu. Naopak, kríza na finančnom trhu v rokoch 2008 – 2009 nás poučila, že to môže viesť k netransparentnému hromadeniu rizika v hospodárstve. EHSV žiada, aby cieľom všetkých opatrení týkajúcich sa stimulov pre finančný sektor bolo odradiť účastníkov trhu od toho, aby podstupovali príliš vysoké riziko. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV zároveň zdôrazňuje, že európske podniky, domácnosti, pracovníci a občiansku spoločnosť potrebujú zdroje a plnú podporu, aby zvládli krízu, a preto by EÚ mala zaviesť takéto podporné opatrenia. Takáto pomoc by mala byť k dispozícii počas obdobia až troch rokov (podľa stimulačného balíka Next Generation EU) na podporu podnikov a dlžníkov, ktorí boli pred pandémiou považovaní za zdravých a dôveryhodných. Rastúca sociálno-ekonomická neistota ovplyvňuje prakticky všetkých obyvateľov Európy. Podniky zažívajú narušenia z dôvodu núteného zatvárania a zníženého dopytu, zatiaľ čo domácnosti sú konfrontované s nezamestnanosťou a klesajúcimi príjmami. EHSV sa domnieva, že európski občania a podniky by potrebovali úplne iný druh opatrení a zjavne nie rýchle presadzovanie rámca nesplácaných úverov, ako navrhuje Komisia. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Komisia je presvedčená, že dohoda o návrhu smernice o úverových službách a nákupcoch úverov, ktorou sa v podstate vytvára spoločný sekundárny trh pre nesplácané úvery, je najvyššou prioritou. EHSC vyjadruje znepokojenie nad plánmi poskytnúť vymáhačom dlhov „pas“ platný v celej EÚ bez náležitého dohľadu ich „domovských“ a „hostiteľských“ krajín. Tento krok by mohol byť opodstatnený, len ak bude existovať vyvážený súbor opatrení, ktoré pomôžu chrániť ohrozených dlžníkov – celoeurópsky štandard ochrany spotrebiteľa pre dlžníkov. EHSV sa tiež obáva, že návrh smernice o správcoch a nákupcoch úverov (16) by zabránil štátom, aby zaviedli akékoľvek iné alebo ďalšie požiadavky na správcov a nákupcov úverov, aj keď by sa tieto požiadavky považovali za ochranu dlžníkov. Ak sa zabezpečí „domovský“ a „hostiteľský“ dohľad, budú dodržiavať pravidlá ochrany spotrebiteľa, usmernenia o osvedčených postupoch sa budú poskytovať prostredníctvom EBA a stanoví sa jednotný prístup k týmto činnostiam, vyrieši sa tým väčšina otázok, ktoré sa tu nastolili. Vzhľadom na tieto argumenty sa musia posilniť pravidlá ochrany dlžníkov s cieľom predísť uvedeným rizikám, aby sa zabezpečila funkčnosť pasu platného v celej EÚ. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV konštatuje, že niektorí nákupcovia úverov a vymáhači pohľadávok majú zlú povesť, a preto si niektorí nákupcovia úverov vyslúžili pomenovanie „supie fondy“, a zdôrazňuje, že poskytnutie „pasu“ platného v celej EÚ subjektom zodpovedným za vymáhanie dlhov bez náležitého dohľadu domovských a hostiteľských krajín a bez toho, aby sa včas a účinne vykonávali usmernenia o osvedčených postupoch v celej EÚ, by mohlo viesť k nevhodnému obchodnému správaniu takýchto nákupcov alebo správcov úverov na úkor ohrozených dlžníkov. EHSV tiež zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby návrh smernice o správcoch a nákupcoch úverov nebránil štátom stanoviť dodatočné právne požiadavky pre správcov a nákupcov úverov, čím by sa v tomto prípade zabezpečilo riadne uplatňovanie zásady týkajúcej sa „pozlacovania“. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Okrem toho je známe, že niektorí nákupcovia úverov majú problémy s vyhýbaním sa daňovým povinnostiam. Napríklad v Írsku sú niektoré z nich registrované ako charitatívne organizácie a neplatia takmer žiadne dane. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zintenzívnila svoje úsilie v boji proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ďalší pilier akčného plánu súvisí s návrhom zrýchleného mimosúdneho vymáhania kolaterálu (AECE), ktorý sa striktne obmedzuje na podnikové úvery a uplatňuje len vtedy, ak sa medzi stranami dosiahla predchádzajúca dobrovoľná dohoda pri uzatváraní zmluvy o pôžičke. EHSV berie na vedomie, že domácnosti (súkromní spotrebitelia) sú z tohto postupu vylúčené a konštatuje, že je potrebné dosiahnuť rovnováhu medzi nástrojom AECE a smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1023 (17) a insolvenčnými konaniami. EHSV konštatuje, že AECE by mohlo priniesť vyvážené riešenie pre dlžníkov, ale žiada, aby sa mimosúdne vymáhanie nestalo štandardnou možnosťou v zmluvách o pôžičke. Malo by sa zabezpečiť, aby ohrozené podniky neostali bez pomoci a nestratili prístup k štandardnému súdnemu systému s brzdami a protiváhami, ktorý sa rozvinul na základe dlhoročnej tradície. Podľa názoru EHSV by sa systematické problémy s oneskorením vymáhania kolaterálu mali riešiť podľa jednotlivých krajín uskutočňovaním dobre pripravených reforiem a cielenými zásahmi členských štátov, v ktorých pretrvávajú prekážky. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV súhlasí s vyhlásením Komisie, že „banky by mali byť čo najviac motivované k tomu, aby uplatňovali proaktívny prístup k včasnej a konštruktívnej spolupráci so svojimi dlžníkmi“, keďže sa tým zabráni poškodeniu životaschopných firiem a zabezpečí kontinuita činnosti. Výbor však vyzýva Komisiu, aby predložila konkrétne opatrenia na splnenie tohto zásadného cieľa. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV víta iniciatívu na ďalšie zbližovanie rôznych rámcov pre platobnú neschopnosť v celej EÚ a konštatuje, že toto zbližovanie je prospešné nielen pre bankové podnikanie, ale pre celé podnikateľské prostredie v Európe. Zbližovanie by nemalo byť nevyhnutne spojené s problémom nesplácaných úverov. Treba však poznamenať, že toto opatrenie nepomôže v krátkodobom horizonte a nebude predstavovať výraznú pomoc v období po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Istota, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa práv veriteľov a dlžníkov, a väčšia harmonizácia postupov na odstránenie kolaterálu v členských štátoch znížia riziká a poskytnú ďalší impulz pre cezhraničné investície a vnútorný obchod. EHSV zdôrazňuje, že pri reforme rámcov pre platobnú neschopnosť by sa mala venovať náležitá pozornosť dlžníkom. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV pripomína, že sekundárny trh s nesplácanými úvermi nijako nepomáha podnikom prosperovať, ani neudržiava pracovné miesta, ani neumožňuje opätovné otvorenie zatvorených podnikov. Pre opätovné začatie podnikania sú zásadne dôležité cielené opatrenia financované štátom. EHSV sa domnieva, že poskytovanie úverov hospodárstvu trpiacemu bezprecedentnou stratou produkcie v dôsledku opatrení na obmedzenie pohybu zavedených z dôvodu ochorenia COVID-19 je kľúčové, avšak takéto poskytovanie úverov sa nemôže zmeniť na nadmerné, pretože by mohlo byť neudržateľné. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Návrh, ktorý presadzuje Komisia – celoeurópsky sekundárny trh a v menšej miere AECE – však vyvoláva obavy, že jednotný sekundárny trh s nesplácanými úvermi v Európe otvorí priestor pre zneužívanie a klienti bánk zostanú zraniteľní voči „supím fondom“, z ktorých väčšina nemá pôvod v EÚ. EHSV odporúča väčšiu transparentnosť a vhodnejšie pravidlá s cieľom zabezpečiť ochranu spotrebiteľov pred zneužívaním zo strany správcov úverov, nákupcov úverov alebo „supích fondov“. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV sa zasadzuje za to, aby úverovým investorom a vymáhačom dlhov nebol vydaný „pas“ platný v celej EÚ, ak nakupujú nesplácané úvery spotrebiteľov (súkromných zákazníkov). Mohlo by sa preskúmať, či by sa mal vyňať aj dlh mikropodnikov. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Dôraz na štandardizáciu údajov o nesplácaných úveroch v celej EÚ je vítaný, ale vzhľadom na rozsah tejto úlohy nie je dostatočný a v zásade nie je veľmi relevantný. EHSV tiež pripomína, že inštitúcie EÚ a daňoví poplatníci by nemali znášať náklady na vytvorenie efektívnych trhov a zlepšenie štandardizácie nesplácaných úverov s cieľom uľahčiť obchodovanie s nimi. Tieto náklady by mali znášať samotní účastníci trhu ako hlavní užívatelia výhod z obchodovania s nesplácanými úvermi. Transparentnosť údajov je nevyhnutná, aby sa zabezpečilo, že externý aj interný (v rámci bankových skupín) predaj nesplácaných úverov spĺňa všetky pravidlá medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRS) a vykonáva sa náležitým spôsobom. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Vnútroštátne správcovské spoločnosti, ktoré dokument Komisie bohato propaguje a ktoré sa hovorovo nazývajú „zlé banky“, môžu a s najväčšou pravdepodobnosťou budú vyžadovať verejné prostriedky. EHSV preto vyzýva každý členský štát, aby vykonal hĺbkovú analýzu využívania verejných prostriedkov na vytvorenie takýchto správcovských spoločností podľa situácie v každom členskom štáte, pričom by sa mali dodržiavať pravidlá štátnej pomoci. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV sa dôrazne vyslovuje proti spájaniu otázky nesplácaných úverov, čo odráža rozšírený jav v hospodárstve, s otázkami súvisiacimi so zachovaním finančnej stability. S cieľom zachovať etickú a prevádzkovú integritu bankového sektora by sa tieto dve otázky mali riešiť osobitne. EHSV sa domnieva, že hoci problémy konkrétnych finančných inštitúcií môžu byť spôsobené zaťažením nesplácaných úverov v ich súvahe, nemala by sa záchrana neživotaschopných bánk z verejných peňazí pomocou modelu správcovských spoločností zdôvodňovať zámienkou zbavenia sa zlých nesplácaných úverov a domnieva sa, že problém riešenia bankových kríz by sa mal posudzovať ako celok. EHSV požaduje, aby predaj nesplácaných úverov správcovským spoločnostiam zostal výnimočným a aby sa uprednostnilo riešenie týchto úverov v súvahách bánk. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Okrem toho je nevyhnutné, aby Komisia zabránila tomu, aby sa verejné prostriedky použili na záchranu záujmov súkromného bankovníctva. Záchrana banky by sa nemala vnímať ako hodnota sama o sebe; nie je to konečný cieľ hospodárskej politiky. Z dlhodobého hľadiska by mohli opakované kampane na záchranu bánk, ktoré zahŕňajú obrovské množstvo verejných prostriedkov, vytvoriť morálny hazard a narušiť systém stimulov, ktoré sú súčasťou bankového podnikania. EHSV preto varuje pred akoukoľvek politikou, ktorá by viedla k „privatizácii ziskov a socializácii strát“. Namiesto toho by sa banky mali motivovať, aby svoje problémy s nesplácanými úvermi riešili interne a lepšie spravovali svoje úverové portfóliá. Žiaden druh implicitnej alebo explicitnej vládnej podpory nepomôže vyriešiť základné problémy so súvahou. EHSV uznáva existenciu jednotného fondu na riešenie krízových situácií, ktorý je financovaný z príspevkov úverových inštitúcií. Nastavenie správnej kapacity jednotného fondu na riešenie krízových situácií by zabránilo využívaniu verejných prostriedkov na záchranu súkromných bankových záujmov, čím by sa vyriešili obavy z „privatizácie ziskov a socializácie strát“. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV dôrazne žiada, aby sa úsilie zameralo na dobudovanie bankovej únie, ktorá by sa stala odolným, primerane kapitalizovaným a predovšetkým sebestačným bankovým sektorom. Musí sa nájsť rovnováha medzi rozdelením a znižovaním rizika. Malo by sa zabrániť významnému vplyvu na verejné rozpočty a na daňových poplatníkov v prípade krízy, či už na vnútroštátnej úrovni, alebo na úrovni EÚ. Preto je potrebné zaviesť prísne minimálne požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky a účinné opatrenia proti praniu špinavých peňazí. Okrem toho by sa mala venovať väčšia pozornosť regulácii tieňového bankového sektora. Musí sa zabezpečiť, aby sa riziko neprenieslo z dobre regulovaných subjektov na menej regulované subjekty na finančných trhoch. Okrem toho by sa mala venovať pozornosť regulácii akejkoľvek finančnej činnosti, ktorú nevykonáva regulovaný subjekt, podľa zásady „rovnaké riziká, rovnaká činnosť, rovnaká regulácia a rovnaký dohľad“. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Z hľadiska ochrany spotrebiteľa je cieľom správcovských spoločností jednoznačne maximalizovať výnosy a efektívnosť predajom úverov investorom, ktorí sú tretími stranami, alebo realizáciou kolaterálu, čo sa nezdá byť zlučiteľné so zabezpečením správnej ochrany pre zadlžené domácnosti a zabezpečením životaschopných plánov splácania a minimálnej životnej úrovne. EHSV odporúča, aby správcovské spoločnosti do svojich politík začlenili sociálne orientované ciele. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EHSV sa obáva, že akékoľvek použitie „preventívnej rekapitalizácie“ pravdepodobne odkloní verejné financie od spoločensky a ekonomicky prospešnejších cieľov. Používanie „preventívnej rekapitalizácie“ by preto v súvislosti s pandémiou COVID-19 malo zostať úplne výnimočné. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa akékoľvek „preventívne opatrenia“ využívali mimoriadne zodpovedne s cieľom zabrániť morálnym rizikám a zachraňovaniu bánk na úkor spoločnosti využívaním verejných peňazí. Za zmienku stojí, že finančná stabilita je tiež verejným statkom, a preto by finančné regulačné orgány a orgány dohľadu mali zabezpečiť zavedenie prísnych prudenciálnych pravidiel, aby nedošlo k ohrozeniu verejného blaha, ktorým je finančná stabilita. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EHSV berie na vedomie tvrdenie uvedené v oznámení, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (RRF) môže poskytnúť podporu „reformám zameraným na zníženie objemu nesplácaných úverov, najmä s cieľom zlepšiť rámec pre platobnú neschopnosť a súdny a administratívny rámec, ktoré podporujú účinné riešenie nesplácaných úverov“. Finančné prostriedky RRF, ako tvrdí Európska rada, by sa mali použiť na zvýšenie potenciálu rastu, tvorbu pracovných miest a ekonomickú a sociálnu odolnosť (18). Je potrebné ďalšie vysvetlenie, aby sa objasnili zámery Komisie pri prepojení RRF s nesplácanými úvermi s cieľom zabezpečiť, že RRF sa neodchýli od pôvodného cieľa podpory ekologickej a digitálnej transformácie. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Napriek cieľom RRF, na ktorých sa dohodli spoluzákonodarcovia, ani jedno opatrenie v akčnom pláne Komisie nie je zamerané na európske podniky, ktoré sa ocitli v ťažkostiach –malé a veľké podniky, korporácie a rodinné podniky. Okrem toho EHSV konštatuje, že v oznámení Komisia neposkytuje žiadne nástroje na riešenie toho, ako môžu spotrebitelia, ktorí sa snažia zaplatiť svoje účty a vyžiť do konca mesiaca, zvládnuť dôsledky pandémie a nepadnúť do pasce chudoby. EHSV tiež poukazuje na ďalšie prvky, ktoré potrebujú špecifické akčné plány, a to malé a veľké podniky, korporácie a rodinné podniky, ktoré trpia dôsledkami pandémie. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EHSV odporúča preskúmať tieto konkrétne nariadenia: |
| --- | --- |

4.19.

| 4.19.1. | Vzhľadom na súčasnú situáciu, keď sa mnohé potenciálne životaschopné podniky môžu ocitnúť v platobných ťažkostiach napriek úverovej bonite pred pandémiou COVID-19, EHSV navrhuje, aby sa dôkladne prehodnotili usmernenia EBA o vymedzení (napr. počet dní po dátume splatnosti predtým, ako sa úver považuje za nesplácaný, prahová hodnota čistej súčasnej hodnoty, pri ktorej v súvislosti s reštrukturalizovaným dlhom nastáva variant „splatenie nepravdepodobné“) a podnikom by sa mohla dať možnosť zotaviť sa, skôr ako budú považované za problémové. EHSV však zdôrazňuje, že takéto zmeny musia byť striktne dočasné a výlučne súvisiace s pandémiou COVID-19, nemali by zasahovať do podrobnej a presnej identifikácie a oznamovania úverového rizika bankami, a regulačné orgány, ako aj orgány dohľadu musia udržať rovnováhu medzi akoukoľvek dočasnou zmenou základnou potrebou zabezpečiť stabilitu a platobnú schopnosť bankového sektora. |
| --- | --- |

4.19.1.

| 4.19.2. | EHSV odporúča, aby usmernenia EBA o úverových moratóriách zostali v platnosti tak dlho, ako to bude potrebné. |
| --- | --- |

4.19.2.

| 4.19.3. | Vzhľadom na to, že nesplácané úvery sú nesplácané bez ohľadu na dôvody ťažkostí s platbami, a vzhľadom na to, že je mimoriadne ťažké zistiť, ktorí z ohrozených dlžníkov sa skutočne rýchlo zotavia, keď sa pandémia dostane pod kontrolu, EHSV odporúča, aby sa striktne dodržiavali kapitálové požiadavky vrátane nariadenia o zabezpečovacom mechanizme pre nesplácané úvery, ktorého harmonogram tvorby rezerv už stanovuje veľmi postupné zvyšovanie kapitálu. To bankám umožní vyrovnať sa so stratami, či už sú spojené s pandémiou alebo inými faktormi, a bude kľúčovým faktorom zníženia pravdepodobnosti verejných intervencií a záchrany bánk na úkor daňových poplatníkov. Mohlo by sa však uvažovať o dočasnej flexibilite, ktorá by sa uplatňovala pri definovaní nesplácania, a o poskytnutí zabezpečovacieho mechanizmu pre nesplácané úvery, aby sa zmiernili účinky krízy spôsobenej ochorením COVID-19. To by navyše mohlo pomôcť zabrániť odpredaju nesplácaných úverov bankami. V tejto súvislosti EHSV berie na vedomie a navrhuje zohľadniť prerušenie konaní na civilných súdoch a ďalšie prieťahy v občianskoprávnych konaniach, ktoré sa vyskytli v celej Európe. |
| --- | --- |

4.19.3.

| 4.19.4. | EHSV predpokladá, že by sa mohla poskytnúť ďalšia flexibilita bankám, ktoré sú schopné poskytnúť dôkazy o silnej väzbe na reálnu ekonomiku (významný podiel ich aktív súvisiacich s nefinančnými podnikmi a domácnosťami). Na druhej strane je potrebné venovať maximálnu pozornosť globálne systémovým finančným inštitúciám, ktoré sú výrazne prepojené s ostatnými účastníkmi finančného trhu. |
| --- | --- |

4.19.4.

| 4.20. | EHSV sa zasadzuje za to, aby Komisia navrhla spoľahlivé metódy na zabezpečenie prísnych pravidiel na ochranu ohrozených dlžníkov pred nespravodlivým zaobchádzaním: |
| --- | --- |

4.20.

| 4.20.1. | EHSV žiada, aby podporné opatrenia pre úverové inštitúcie išli ruka v ruke s opatreniami pomoci pre dlžníkov, ktorí sa dostali do ťažkostí len v dôsledku pandémie. Medzi opatrenia, ktoré by sa v tejto situácii mali použiť, patria odklady splátok so splatnosťou jeden až tri roky, zľavy na úrokových sadzbách, reštrukturalizácia dlhu na lacnejšie formy úveru a moratóriá na splácanie úveru, pokiaľ je to možné. |
| --- | --- |

4.20.1.

| 4.20.2. | Pokiaľ ide o interný predaj nesplácaných úverov, v niektorých prípadoch účelovo vytvorené subjekty by mohli mať zisk z dlhu klienta v procese vymáhania dlhov, ale klient ostáva naďalej zadlžený. EHSV odporúča Európskej komisii ďalšie zváženie regulácie s cieľom zabezpečiť, aby boli práva dlžníkov chránené a dlžníci neboli po takejto transakcii dodatočne zadlžení. |
| --- | --- |

4.20.2.

| 4.21. | EHSV zastáva názor, že by sa mali prijať komplexné opatrenia na udržanie spravodlivého a bezpečného podnikateľského prostredia, s osobitným dôrazom na zabezpečenie uspokojenia potrieb tých najzraniteľnejších. Konkurencieschopnosť európskych podnikov spočíva predovšetkým na silnom vnútornom trhu, neustálych inováciách a predvídateľnom a sociálne zodpovednom súbore pravidiel založených na dôvere medzi hospodárskymi subjektmi. EHSV varuje pred akoukoľvek legislatívnou zmenou s cieľom transformovať nesplácané úvery na komoditu, ako ktorúkoľvek inú. EHSV konštatuje, že takáto zmena by nezlepšila prostredie dôvery, ale naopak spôsobila by ešte väčšie škody. Je nevyhnutné zabezpečiť správnu rovnováhu medzi právami dlžníkov a veriteľov. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Pandémia COVID-19 je len jedným z mnohých vonkajších otrasov. Prídu mnohé ďalšie. Politické opatrenia zamerané na obmedzenie rozsiahlych škôd spôsobených takýmito masívnymi otrasmi by mali byť založené na princípoch, ktoré sú univerzálne a odolajú skúške času. EÚ sa usiluje zachovať svoju orientáciu na sociálne trhové hospodárstvo a opätovne potvrdzuje svoj prísľub na nikoho nezabudnúť a posilňovať konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva. EHSV dôrazne žiada, aby sa v akčných plánoch a legislatívnych iniciatívach Komisie tieto základné princípy náležite zohľadnili. |
| --- | --- |

4.22.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 822 final.

1

(2)  Andrea Enria, predseda Rady pre dohľad ECB, príhovor z 1. októbra 2020. Na konci roka 2016 predstavovali nesplácané úvery takmer 1 bilión EUR, čo zodpovedá 5,1 % celkových bankových úverov. Na základe referenčných údajov z roku 2019 by portfólio nesplácaných úverov vo výške 1,4 bilióna EUR predstavovalo približne 12 % HDP eurozóny.

2

(3)  Akčný plán riešenia nesplácaných úverov v Európe, Rada ECOFIN, júl 2017. https://www.consilium.europa.eu/sk/press/press-releases/2017/07/11/conclusions-non-performing-loans/.

3

Akčný plán riešenia nesplácaných úverov v Európe

(4)  COM(2017) 592 final.

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady o správcoch úverov, nákupcoch úverov a vymáhaní kolaterálu, COM/2018/0135 final – 2018/063 (COD).

5

(6)  COM(2020) 169 final.

6

(7)  https://www.ecb.europa.eu/mopo/implement/pepp/html/index.en.html.

7

(8)  COM(2020) 822 final a COM(2020) 283 final.

8

(9)  https://www.ecb.europa.eu/stats/ecb_surveys/safe/html/ecb.safe202011~e3858add29.en.html.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10. 2019, s. 32.

10

(11)  Od finančných inštitúcií sa očakáva, že budú pokračovať v identifikácii a vykazovaní zhoršenia kvality aktív a tvorby nesplácaných úverov v súlade s existujúcimi pravidlami, aby sa zachoval jasný a presný obraz o rizikách v bankovom sektore, ako sa uvádza v liste ECB zo 4. decembra 2020. ECB okrem toho varuje, že z hľadiska opatrnosti sú spoľahlivé politiky a postupy postupného ustálenia a tvorby rezerv kľúčové na zabezpečenie primeraného riadenia a krytia úverového rizika vrátane včasnej identifikácie a riadenia ohrozených dlžníkov.

11

(12)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/ip_20_2375. Valdis Dombrovskis, výkonný podpredseda pre hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí, dúfa, že stratégia „stratégia prispeje k rýchlej a udržateľnej obnove Európy tým, že umožní bankám odstrániť tieto úvery z ich súvah a zachovať úverové toky“.

12

(13)  Celkové vklady nefinančných spoločností v eurozóne sa aj napriek pandémii zvýšili z 2,73 bilióna EUR (marec 2020) na 3,12 bilióna EUR (október 2020). Pokiaľ ide o domácnosti, tu sa zaznamenalo zvýšenie zo 7,85 bilióna EUR na 8,21 bilióna EUR. (https://sdw.ecb.europa.eu/)respectively.

13

(14)  Komisárka zodpovedná za finančné služby, finančnú stabilitu a úniu kapitálových trhov Mairead McGuinness, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/ip_20_2375.

14

(15)  Tamže.

15

(16)  Pozri článok 5, článok 11, najmä článok 11 ods. 5 a článok 15 ods. 2 návrhu smernice.

16

(17)  Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 18.

17

(18)  https://www.consilium.europa.eu/sk/infographics/20201006-recovery-resilience-rrf/. RRF sa okrem toho môže použiť v súlade s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra, pričom najmenej 37 % zdrojov by sa malo vyčleniť na opatrenia v oblasti klímy a environmentálnej udržateľnosti – a aspoň 20 % na digitálnu transformáciu EÚ.

18

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/106 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/106

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii

[COM(2020) 682 final – 2020/310(COD)]

(2021/C 220/16)

| Spravodajkyne: | Milena ANGELOVA a Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Spravodajkyne:

Milena ANGELOVA a Cinzia DEL RIO

| Konzultácia | Európsky parlament, 11.11.2020
  Rada, 10.11.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 153 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 11.3.2021 |
| Prijaté v pléne | 25.3.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 155/100/20 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11.11.2020

Rada, 10.11.2020

Právny základ

článok 153 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

11.3.2021

Prijaté v pléne

25.3.2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

155/100/20

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) jednoznačne podporuje zdôraznený cieľ, že Európa nám má pomôcť prekonať krehkosť a viesť k novej vitalite a podporou inovácie, udržateľného rastu a spravodlivej hospodárskej súťaže vytvárať príležitosti (1) s cieľom stimulovať vzostupnú hospodársku a sociálnu konvergenciu. EHSV súhlasí s celkovými cieľmi dosiahnutia primeraných minimálnych miezd a posilnenia systémov kolektívneho vyjednávania v celej EÚ, čím sa zabezpečí, aby sa oplatilo pracovať, bude sa bojovať proti chudobe a posilní sa úloha sociálnych partnerov a sociálneho dialógu v súlade s národnými systémami odvetvových vzťahov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV konštatuje, že navrhovaná smernica prispeje k cieľom Únie, najmä k podpore blahobytu jej obyvateľov, rozvoju vysoko konkurencieschopného sociálneho trhového hospodárstva (článok 3 ZEÚ) a podpore lepších životných a pracovných podmienok (článok 151 ZFEÚ). Zaoberá sa tiež právami zakotvenými v Charte základných práv EÚ, ako je právo pracovníkov na spravodlivé a primerané pracovné podmienky (článok 31), a je v súlade so zásadou č. 6 Európskeho piliera sociálnych práv. Európska komisia poukazuje na to, že neobsahuje žiadne opatrenia s priamym vplyvom na úroveň mzdy, a teda sa v plnej miere dodržiavajú ustanovenia článku 153 ods. 5 ZFEÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV súhlasí s celkovými cieľmi návrhu smernice a očakáva, že bude dôkladne koncipovaný tak, aby rešpektoval tradície, zákony a prax členských štátov v tejto oblasti, a ponechá priestor na prispôsobenie domácemu kontextu. Pokiaľ ide o niektoré prvky právneho základu návrhu, názory v EHSV sa rozchádzajú, ale napriek týmto rozdielom v názoroch výbor vyjadruje svoje stanovisko k niektorým problematickým prvkom návrhu Komisie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Úlohu štátu vytvoriť politické aj právne „základné podmienky“ podporou a rešpektovaním úlohy sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania odborových zväzov s organizáciami zamestnávateľov uznávajú viaceré medzinárodné inštitúcie a aj EHSV ju pripomenul vo viacerých svojich stanoviskách. Sociálni partneri by mali byť nezávislí a organizácie zamestnávateľov a odborové zväzy by mali byť chránené pred akoukoľvek formou obmedzovania ich práva organizovať, zastupovať alebo uskutočňovať kolektívne činnosti. EHSV zároveň opätovne zdôrazňuje význam spoločných činností a programov budovania kapacít na európskej a národnej úrovni, ktoré riadia priamo európski a národní sociálni partneri. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje cieľ väčšieho pokrytia kolektívnym vyjednávaním v súlade s právnymi predpismi a praxou členských štátov a pri úplnom rešpektovaní a dodržiavaní rozdelenia právomocí a nezávislosti sociálnych partnerov. EHSV súhlasí s navrhovaným cieľom 70 % a domnieva sa, že národné akčné plány (článok 4) by mohli zohrávať kľúčovú úlohu pri vzostupnej konvergencii miezd a vytváraní spravodlivých mechanizmov stanovovania miezd a rozširovaní pokrytia na národnej úrovni, a to aj s cieľom odstrániť rozdiely v odmeňovaní žien a mužov, ako aj podľa veku, a zmenšiť diskrimináciu s osobitným dôrazom na mladých pracovníkov. EHSV odporúča, aby každý národný akčný plán vypracovali sociálni partneri a schválila ho tripartita. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV uznáva, že v krajinách, v ktorých existuje samoregulačný systém kolektívneho vyjednávania, ktorý okrem iných dohodnutých pracovných podmienok zaisťuje spravodlivé a primerané minimálne mzdy, sa treba vyhnúť akémukoľvek zasahovaniu štátu, aby sa zabezpečil, resp. zachoval dobre fungujúci systém odvetvových vzťahov, ktorý sám osebe dokáže zaručiť dosahovanie cieľov stanovených v navrhovanej smernici. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že reprezentatívnosť sociálnych partnerov je dôležitým faktorom, keďže zaručuje ich demokratický mandát. Rôzne existujúce kritériá by mohli predstavovať osvedčené postupy, ktoré by sa mohli zvážiť na úrovni členských štátov v súlade s ich právnymi predpismi a postupmi. Je niekoľko komplexných činiteľov/kritérií, ktoré by sa mohli zohľadniť pri posudzovaní reprezentatívnosti sociálnych partnerov na národnej úrovni, majúc na pamäti, že sa v jednotlivých členských štátoch líšia. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV podporuje dobre rozvinuté systémy stanovovania miezd a dobre fungujúce systémy sociálnej ochrany, ktoré poskytujú záchrannú sieť ľuďom v núdzi, ako aj iné opatrenia na zamedzenie chudoby pracujúcich. EHSV berie na vedomie, že v navrhovanej smernici sa stanovuje len základná zásada primeranosti miezd, a to na základe nezáväzných referenčných hodnôt odhadovaných pre medián mzdy alebo priemernú hrubú alebo čistú mzdu, pričom sa v nej neuvádzajú žiadne konkrétne opatrenia ani ustanovenia o tom, ako by členské štáty mali stanovovať mzdy, keďže to zostáva ich výlučnou právomocou. EHSV podporuje stanovenie záväzných ukazovateľov, ktoré majú členským štátom a sociálnym partnerom pomôcť pri posudzovaní primeranosti zákonom stanovených minimálnych miezd a pri určovaní a zavádzaní príslušných opatrení do národných akčných plánov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV konštatuje, že článok 9 smernice obsahuje ustanovenia týkajúce sa pracovníkov zamestnaných v oblasti verejného obstarávania a využívania subdodávateľov, pričom sa v ňom členské štáty vyzývajú, aby dodržiavali minimálne mzdy pri všetkých projektoch verejného obstarávania. EHSV opakuje svoju výzvu, aby sa pri zákazkách na základe verejného obstarávania plne dodržiavali kolektívne zmluvy a aby sa v prípade porušenia základných a aktuálnych dohovorov MOP pozastavili obchodné dohody. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV odporúča, aby sa správy predkladané členskými štátmi skúmali a posudzovali s náležitým zapojením sociálnych partnerov vo výbore EMCO a aby sa na tento účel vytvorila osobitná podskupina pozostávajúca zo zástupcov národných vlád, národných a európskych odborových zväzov a organizácií zamestnávateľov a z odborníkov vymenovaných Komisiou. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV súhlasí s celkovými cieľmi dosiahnutia primeraných minimálnych miezd a posilnenia systémov kolektívneho vyjednávania v celej EÚ, čím sa zabezpečí, aby sa oplatilo pracovať, bude sa bojovať proti chudobe a posilní sa úloha sociálnych partnerov a sociálneho dialógu v súlade s národnými systémami odvetvových vzťahov. Vhodne prispôsobená úroveň minimálnej mzdy prispieva k stimulácii domáceho dopytu a hospodárskeho rastu a k rozvoju sociálneho trhového hospodárstva s vysokou konkurencieschopnosťou. Existuje niekoľko nástrojov riadenia, pomocou ktorých Európska únia a jej členské štáty spolupracujú na dosahovaní týchto cieľov, vrátane európskeho semestra. Na vykonávanie hospodárskych a sociálnych politík je kľúčové úplné, štruktúrované a účinné zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti na európskej a národnej úrovni do celého procesu semestra. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV konštatuje, že navrhovaná smernica prispeje k cieľom Únie, najmä k podpore blahobytu jej obyvateľov, rozvoju vysoko konkurencieschopného sociálneho trhového hospodárstva (článok 3 ZEÚ) a podpore lepších životných a pracovných podmienok (článok 151 ZFEÚ). Zaoberá sa tiež právami zakotvenými v Charte základných práv EÚ, ako je právo pracovníkov na spravodlivé a primerané pracovné podmienky (článok 31), a je v súlade so zásadou č. 6 Európskeho piliera sociálnych práv. Európska komisia poukazuje na to, že neobsahuje žiadne opatrenia s priamym vplyvom na úroveň mzdy, a teda sa v plnej miere dodržiavajú ustanovenia článku 153 ods. 5 ZFEÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pokiaľ ide o niektoré prvky právneho základu návrhu, názory v EHSV sa rozchádzajú (2), ale napriek týmto rozdielom v názoroch výbor vyjadruje svoje stanovisko k niektorým problematickým prvkom návrhu Komisie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV vyjadruje znepokojnenie, že podiel ľudí, ktorí pracujú, ale napriek tomu žijú v chudobe, sa zvýšil z 8,3 % celkovej pracovnej sily EÚ v roku 2007 na 9,4 % v roku2018, pričom výrazne postihnutí sú mladí ľudia (28,1 % pracovníkov vo veku 16 – 24 rokov je ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením), ženy, ľudia z migrantského prostredia, ľudia so zdravotným postihnutím a ľudia na okraji trhu práce. Tieto skupiny pracujú na neistejších a najneštandardnejších pracovných miestach s nízkymi mzdami a menšou sociálnou ochranou, čo bude mať v strednodobom až dlhodobom horizonte vplyv na udržateľnosť sústav sociálneho zabezpečenia. Mali by sa uskutočniť cielené opatrenia a reformy, aby sa zabezpečilo, že marginalizované skupiny budú dostatočne chránené pred upadnutím do chudoby (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV odporúča prijať opatrenia na prevenciu porušovania predpisov vrátane neželaného nárastu počtu ilegálnych pracovníkov vedúceho k nekalej súťaži a tieto aspekty vo fáze vykonávania návrhu dôkladne monitorovať a riešiť. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Konkrétne pripomienky k návrhu

3.1.   Možnosti a podmienky umožňujúce podporu kolektívneho vyjednávania pri stanovovaní miezd

| 3.1.1. | Cieľom navrhovanej smernice je zabezpečiť pracovníkom v EÚ ochranu primeranými minimálnymi mzdami, ktoré im umožnia dôstojné živobytie, nech pracujú kdekoľvek, a podporovať kolektívne vyjednávanie pri stanovovaní miezd a vo všeobecnosti o pracovných podmienkach vo všetkých členských štátoch (4). EHSV očakáva, že návrh smernice bude dôkladne koncipovaný tak, aby rešpektoval zaužívané tradície členských štátov v tejto oblasti a v rámci svojich povinností ponechával priestor na prispôsobenie domácemu kontextu. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Európski sociálni partneri niekoľkokrát vyzvali inštitúcie, aby podporili alebo v prípade potreby vytvorili priaznivé podmienky umožňujúce účinný sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie, ktoré reagujú na aktuálne výzvy. V štvorstrannom vyhlásení (5)„Začiatok intenzívneho sociálneho dialógu“ a v záveroch Rady zo 16. júna 2016 boli členské štáty vyzvané, aby „podporovali zlepšenie fungovania a účinnosti sociálneho dialógu na národnej úrovni, čo má pozitívny vplyv na kolektívne vyjednávanie a vytvára priestor na rokovania sociálnych partnerov“. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Úlohu štátu vytvoriť „základné podmienky“, a to politické aj právne, uznávajú viaceré medzinárodné inštitúcie. „EHSV uznáva, že účinný sociálny dialóg musí zahŕňať: reprezentatívnych a legitímnych sociálnych partnerov so znalosťami, technickou kapacitou a včasným prístupom k relevantným informáciám, aby mohli participovať; politickú vôľu a odhodlanie zapojiť sa do sociálneho dialógu; rešpektovanie základných práv a autonómie sociálnych partnerov, slobodu združovania a kolektívneho vyjednávania, ktoré je naďalej stredobodom pracovnoprávnych vzťahov, a umožnenie právneho a inštitucionálneho rámca na podporu postupov sociálneho dialógu s dobre fungujúcimi inštitúciami“ (6). Zo štúdií vyplýva, že v krajinách, v ktorých štát všeobecne uznáva a plne podporuje a rešpektuje úlohu kolektívneho vyjednávania, je nižšia miera nezamestnanosti a vyššia produktivita a podporuje sa konvergencia miezd (7). Takisto je dôležité, aby výsledky sociálneho dialógu boli hmatateľné pre pracovníkov aj podniky. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Programy spoločných činností a budovania kapacít na úrovni EÚ a členských štátov riadené priamo sociálnymi partnermi EÚ a členských štátov predstavujú pre odborové zväzy a organizácie zamestnávateľov účinný nástroj zlepšovania kapacít v oblasti sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania tam, kde je to potrebné (8). EHSV odporúča, aby sa dostatočne podporovali programy a činnosti zamerané na budovanie kapacít a posúdili ich výsledky s cieľom čo najlepšie dosiahnuť ich plánované ciele. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | EHSV odporúča, aby sa niektoré ustanovenia a koncepcie návrhu (9) formulovali presnejšie s cieľom eliminovať priestor na nejasnosti a interpretáciu Súdneho dvora EÚ. Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti v článkoch 1 a 2 sa vzťahujú na všetky členské štáty vrátane tých, v ktorých existuje samoregulačný systém kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | EHSV odporúča, aby každý národný akčný plán, ktorého cieľom je umožniť podporu pokrytia kolektívnym vyjednávaním, vypracovali sociálni partneri a aby sa schvaľoval v tripartite. Takisto by sa mal vypracovať v úplnom súlade s uznávanou zásadou slobody združovania a zásadou dobrovoľného charakteru kolektívneho vyjednávania, ktoré sú zakotvené v dohovoroch MOP. EHSV oceňuje vyvážený prístup stanovený v článkoch 1 a 3 dohovoru MOP č. 131 o stanovovaní miezd (10). EHSV odporúča rešpektovať v ustanoveniach návrhu smernice zásady dohovorov MOP č. 87, 98 a 154, aby sa zaručila nezávislosť sociálnych partnerov, možnosť získavať členov a stimuly a práva vyjednávať a uzatvárať kolektívne zmluvy. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | EHSV podporuje cieľ zvýšenia pokrytia kolektívnym vyjednávaním v súlade s právnymi predpismi a praxou členských štátov a pri úplnom rešpektovaní a dodržiavaní rozdelenia právomocí a nezávislosti sociálnych partnerov. V tejto súvislosti podporuje zlepšovanie kapacít sociálnych partnerov a ich spoločné činnosti, pokiaľ ide o zapájanie do kolektívneho vyjednávania o stanovovaní miezd a podporovanie konštruktívnych, zmysluplných a fundovaných rokovaní o mzdách (11). V článku 4 sa stanovujú požiadavky vládneho zasahovania do prípravy rámcov a akčných plánov, pričom EHSV trvá na tom, aby sa to uskutočňovalo v tripartitnom systéme pri dodržiavaní nezávislosti sociálnych partnerov a v spolupráci s nimi. V niektorých členských štátoch o pokrytí kolektívnymi zmluvami rozhodujú sociálni partneri, zatiaľ čo v iných sú mechanizmy na rozšírenie kolektívnych zmlúv určované právnymi predpismi alebo bežnou praxou, a tieto rozdiely sa rešpektujú.
  EHSV súhlasí s navrhovaným cieľom 70 % a domnieva sa, že národné akčné plány odsúhlasené a vypracované spolu so sociálnymi partnermi by mohli zohrávať kľúčovú úlohu vo vzostupnej konvergencii miezd a v zavádzaní spravodlivých mechanizmov na stanovovanie miezd na národnej úrovni, a to aj s cieľom odstrániť rozdiely v odmeňovaní žien a mužov a odmeňovaní podľa veku. Takisto umožnia zohľadnenie postupov členských štátov a tam, kde je to potrebné, zlepšenie systémov. Takéto akčné plány by sa mali náležite vykonávať, posudzovať, skúmať a prispôsobovať, aby sa v strednodobom horizonte postupne zvyšovalo pokrytie kolektívnym vyjednávaním. V niektorých krajinách sú zavedené mechanizmy na rozšírenie pokrytia kolektívnymi zmluvami, ktorých cieľom je zväčšiť pokrytie kolektívnym vyjednávaním. Používanie takýchto mechanizmov je napríklad popri spoločných činnostiach a budovaní kapacít, odstraňovaní protiodborových opatrení, ochrane práva odborových zväzov a organizácií zamestnávateľov na spoločné vyjednávanie, stanovení dohodnutých kritérií reprezentatívnosti a boji proti všetkým formám diskriminácie len jedným zo spôsobov, ako podporiť kolektívne vyjednávanie a zväčšiť pokrytie. Tieto prvky a cielené návrhy by sa mali spolu s ďalšími iniciatívami zohľadniť v národných akčných plánoch. |
| --- | --- |

3.1.7.

EHSV súhlasí s navrhovaným cieľom 70 % a domnieva sa, že národné akčné plány odsúhlasené a vypracované spolu so sociálnymi partnermi by mohli zohrávať kľúčovú úlohu vo vzostupnej konvergencii miezd a v zavádzaní spravodlivých mechanizmov na stanovovanie miezd na národnej úrovni, a to aj s cieľom odstrániť rozdiely v odmeňovaní žien a mužov a odmeňovaní podľa veku. Takisto umožnia zohľadnenie postupov členských štátov a tam, kde je to potrebné, zlepšenie systémov. Takéto akčné plány by sa mali náležite vykonávať, posudzovať, skúmať a prispôsobovať, aby sa v strednodobom horizonte postupne zvyšovalo pokrytie kolektívnym vyjednávaním. V niektorých krajinách sú zavedené mechanizmy na rozšírenie pokrytia kolektívnymi zmluvami, ktorých cieľom je zväčšiť pokrytie kolektívnym vyjednávaním. Používanie takýchto mechanizmov je napríklad popri spoločných činnostiach a budovaní kapacít, odstraňovaní protiodborových opatrení, ochrane práva odborových zväzov a organizácií zamestnávateľov na spoločné vyjednávanie, stanovení dohodnutých kritérií reprezentatívnosti a boji proti všetkým formám diskriminácie len jedným zo spôsobov, ako podporiť kolektívne vyjednávanie a zväčšiť pokrytie. Tieto prvky a cielené návrhy by sa mali spolu s ďalšími iniciatívami zohľadniť v národných akčných plánoch.

| 3.1.8. | Avšak v krajinách, v ktorých existuje samoregulačný systém kolektívneho vyjednávania, ktorý okrem iných dohodnutých pracovných podmienok zaisťuje spravodlivé a primerané minimálne mzdy, sa treba vyhnúť akémukoľvek zasahovaniu štátu, aby sa zaručil, resp. zachoval dobre fungujúci systém odvetvových vzťahov, ktorý sám osebe dokáže zaručiť dosahovanie cieľov stanovených v navrhovanej smernici. Ak pokrytie kolektívnym vyjednávaním klesne pod stanovenú prahovú hodnotu, musia v týchto krajinách akčné plány pochádzať predovšetkým od sociálnych partnerov, ktorí ich musia aj odsúhlasiť. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.2. | V návrhu sa stanovuje prístup rozlišujúci medzi členskými štátmi so stanovovaním zákonnej minimálnej mzdy a členskými štátmi so stanovovaním miezd formou kolektívneho vyjednávania. Hoci takúto klasifikáciu bežne používa OECD, Eurofound a iné inštitúcie na akademické a výskumné účely, jej používanie na akékoľvek účely súvisiace so stanovovaním miezd by sa mohlo spochybniť, a to z mnohých dôvodov. Jedným z nich je, že v niektorých členských štátoch, v ktorých sa zasahovanie vlády obmedzuje na oficiálne potvrdenie zmlúv dojednaných sociálnymi partnermi, nie je minimálna mzda zákonná, ale dohovorená. |
| --- | --- |

3.2.

3.3.   Kolektívne vyjednávanie – vymedzenie pojmov a pokrytie

| 3.3.1. | EHSV zdôrazňuje, že kolektívne vyjednávanie je najúčinnejším nástrojom na stanovenie primeraných a vhodne prispôsobených miezd, vrátane minimálnych miezd, ktoré sú základným prvkom sociálneho trhového hospodárstva. V článku 3 návrhu sa uvádza vymedzenie niekoľkých pojmov na účely smernice. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EHSV sa domnieva, že reprezentatívnosť sociálnych partnerov je dôležitým faktorom, keďže zaručuje ich demokratický mandát. Rôzne existujúce kritériá by mohli predstavovať osvedčené postupy, ktoré by sa mohli zvážiť na úrovni členských štátov v súlade s ich právnymi predpismi a postupmi. Existujú viaceré komplexné faktory, resp. kritériá, ktoré by sa mohli zohľadňovať pri posudzovaní reprezentatívnosti sociálnych partnerov na národnej úrovni s prihliadnutím na odlišnosti v jednotlivých členských štátoch. Líši sa počet ich členov a významnosť zastúpenia na určitom území štátu, schopnosť mobilizovať svojich členov a uskutočňovať činnosti, počet kolektívnych zmlúv podpísaných na rôznych úrovniach (odvetvie, podnik atď.), počet zvolených zástupcov odborových zväzov alebo zamestnávateľov, prepojenie na európsku organizáciu sociálnych partnerov (uznávanú EK), uznanie vládou a zastúpenie v celoštátnych alebo odvetvových dvojstranných či trojstranných štruktúrach alebo orgánoch sociálneho dialógu atď. EHSV žiada, aby sa pojem „organizácie pracovníkov“ nahradil pojmom „odborové zväzy“, v opačnom prípade by to mohlo viesť k zavádzajúcemu výkladu a otvoreniu rokovaní pre iné neuznané formy záujmových skupín pracovníkov alebo dokonca „žlté“ odborové zväzy. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EHSV sa niekoľkokrát vyjadril, že sociálny dialóg je neoddeliteľnou súčasťou európskeho sociálneho modelu. Sociálni partneri by mali byť nezávislí a organizácie zamestnávateľov a pracovníkov by mali byť chránené pred akoukoľvek formou obmedzovania ich práva organizovať, zastupovať alebo uskutočňovať kolektívne činnosti. To je rovnako dôležité pre zamestnávateľov aj odborové zväzy. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Článok 7 smernice obsahuje ustanovenia o zapojení a konzultácii sociálnych partnerov, pokiaľ ide o stanovovanie a aktualizáciu zákonnej minimálnej mzdy. V posledných rokoch boli v kontexte európskeho semestra vydané viaceré odporúčania pre jednotlivé krajiny, ktorými boli vyzvané, aby zabezpečili náležité zapojenie sociálnych partnerov do tohto procesu. V semestri 2020 – 2021 dostalo 12 členských štátov odporúčania, v ktorých sa poukazovalo na potrebu zväčšiť zapojenie a zodpovednosť sociálnych partnerov v rozhodovacích procesoch (12). |
| --- | --- |

3.3.4.

4.   Primeranosť

| 4.1. | Z údajov vyplýva, že v dôsledku hospodárskych kríz a súčasnej pandémie dochádza v posledných rokoch k celkovej stagnácii miezd a v niektorých krajinách dokonca k zhoršeniu. EHSV poukazuje na to, že kolektívne vyjednávanie zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní ochrany primeranou minimálnou mzdou. Krajiny, ktoré majú široké pokrytie kolektívnym vyjednávaním, majú oproti ostatným krajinám zvyčajne nižší podiel pracovníkov s nízkymi mzdami, vyššie minimálne mzdy v porovnaní s mediánom mzdy, menšie mzdové rozdiely a vyššie mzdy (13). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV podporuje dobre rozvinuté systémy stanovovania miezd a dobre fungujúce systémy sociálnej ochrany, ktoré poskytujú záchrannú sieť ľuďom v núdzi, ako aj iné opatrenia na zamedzenie chudoby pracujúcich. EHSV konštatuje, že v navrhovanej smernici sa stanovuje len základná zásada primeranosti miezd, a to na základe nezáväzných referenčných hodnôt odhadovaných pre medián mzdy alebo priemernú hrubú alebo čistú mzdu, pričom sa v nej neuvádzajú žiadne konkrétne opatrenia ani ustanovenia o tom, ako by členské štáty mali stanovovať mzdy, keďže to zostáva ich výlučnou právomocou. EHSV podporuje stanovenie záväzných ukazovateľov, ktoré majú členským štátom a sociálnym partnerom pomôcť pri posudzovaní primeranosti zákonom stanovených minimálnych miezd a pri určovaní a zavádzaní príslušných opatrení do národných akčných plánov. Mzdy sa v skutočnosti stanovujú právnymi predpismi členských štátov o minimálnej mzde, ak takéto predpisy existujú, alebo kolektívnym vyjednávaním. Vymanením väčšieho počtu ľudí z chudoby sa zároveň znížia verejné výdavky na systémy sociálnej ochrany. Hranice chudoby a ukazovatele sociálneho vylúčenia sa na úrovni EÚ používajú na analýzy a zber spoločných údajov, ale v súčasnosti na úrovni EÚ neexistuje žiadny schválený ukazovateľ na meranie spravodlivosti a primeranosti minimálnych miezd v absolútnom vyjadrení, pričom v návrhu sa riešenie tejto otázky ponecháva na členské štáty v ich národných plánoch. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pri stanovovaní miezd kolektívnym vyjednávaním v súlade s právom a praxou členských štátov by sociálni partneri mali zvažovať niektoré dôležité prvky, ako je konkurencieschopnosť, produktivita, hospodársky vývoj podľa odvetví, usmerňovanie zručností, nové výrobné postupy podmienené zavádzaním nových technológií, digitalizáciou a odlišnými a flexibilnejšími spôsobmi organizácie práce v niektorých výrobných odvetviach. Zdôrazňujúc potrebu vzostupnej konvergencie miezd EHSV poukazuje na to, že vyššie mzdy takisto znamenajú zvýšenie spotreby, a tým aj domáceho dopytu s pozitívnym ekonomickým účinkom a zvyšovanie miezd takisto vedie k vyšším príjmom do sústavy sociálneho zabezpečenia a sústavy daní. Tieto účinky sa musia dôkladne analyzovať. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Cieľom navrhovanej smernice je však určiť orientačnú prahovú hodnotu na úrovni EÚ ako referenciu pre zákonné minimálne mzdy v krajinách, v ktorých existujú. S prihliadnutím na to, že mzdy sú odmenou za vykonanú prácu, možno takisto zohľadniť aj iné faktory, ako je hranica chudoby, minimálna dôstojná životná úroveň alebo životné náklady v každej krajine. Tieto prvky sú kľúčovými základnými faktormi stanovovania zákonných a kolektívne dohodnutých minimálnych miezd v krajinách EÚ. Malo by sa jasne rozlišovať medzi stanovovaním minimálnej mzdy a zvyšovaním miezd. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Uvedené kritériá primeranosti minimálnych miezd sú s výnimkou kúpnej sily kritériami, ktoré sa týkajú mzdového rozpätia a vývoja miezd. Všeobecnejšie sa týkajú aspektov rozdielov, a nie ochrany najzraniteľnejších pracovníkov. „Minimálne mzdy by mali byť spravodlivé z hľadiska mzdového rozpätia v jednotlivých krajinách a ich úroveň by mala byť primeraná z hľadiska reálnych cien tak, aby umožňovala dôstojnú životnú úroveň, pričom by sa zároveň zabezpečila udržateľnosť tých podnikov, ktoré poskytujú kvalitné pracovné miesta.“ (14) |
| --- | --- |

4.5.

5.   Verejné obstarávanie

| 5.1. | Článok 9 smernice obsahuje ustanovenia týkajúce sa pracovníkov zamestnaných v oblasti verejného obstarávania a využívania subdodávateľov, pričom sa v ňom členské štáty vyzývajú, aby dodržiavali minimálne mzdy pri všetkých projektoch verejného obstarávania. V súlade so smernicami Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (15), 2014/24/EÚ (16) a 2014/25/EÚ (17) sú podľa tohto ustanovenia všetci dodávatelia povinní dodržiavať uplatniteľnú úroveň minimálnych miezd, či už sú zákonné, alebo dohodnuté v kolektívnych zmluvách. Toto ustanovenie je takisto v súlade s viacerými rozhodnutiami Súdneho dvora EÚ, najmä s rozhodnutím vo veci Regiopost z roku 2015 (vec C-115/14) (18). Členské štáty majú možnosť zamietnuť ponuky dodávateľov uchádzajúcich sa o verejné zákazky, ktorí sa nezaviažu vyplácať pracovníkom miestne regulované alebo kolektívne dohodnuté mzdové tarify, ako sa uvádza v článku 70 smernice 2014/24/EÚ a článku 3 smernice o vysielaní pracovníkov (19). EHSV už žiadal, aby sa pri zákazkách na základe verejného obstarávania plne dodržiavali kolektívne zmluvy a aby sa v prípade porušenia základných a aktuálnych dohovorov MOP pozastavili obchodné dohody. EHSV takisto v rámci navrhovaného nástroja povinnej náležitej starostlivosti (20) požaduje sankcie pre podniky, ktoré porušujú povinnosti náležitej starostlivosti, vrátane vylúčenia z verejného obstarávania a verejného financovania. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Monitorovanie a zber údajov

| 6.1. | V súčasnosti už existuje značné množstvo databáz a analýz týkajúcich sa minimálnych miezd a kolektívneho vyjednávania. Sprístupnenie spoľahlivých a aktuálnych údajov inštitúciám a sociálnym partnerom by mohlo pri rozhodovaní v tejto oblasti pomôcť lepšie posudzovať súčasné trendy a porozumieť im. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby v spolupráci so sociálnymi partnermi členským štátom naďalej pomáhala zlepšovať zber údajov a monitorovanie vývoja zákonných minimálnych miezd (21). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | V niektorých členských štátoch sú kolektívne zmluvy dostupné a zverejňované a v niektorých prípadoch verejné webové stránky umožňujú do nich zdarma nahliadnuť, zatiaľ čo v iných členských štátoch za kolektívne zmluvy a primeranosť výšky miezd priamo zodpovedajú sociálni partneri, ktorí ich aj skúmajú, a nie štátne orgány, a tieto sa ani nezverejňujú. Hoci EHSV podporuje citlivý ďalší rozvoj dostupnosti údajov (ktoré môžu byť citlivé vzhľadom na rešpektovanie nezávislosti sociálnych partnerov a kolektívneho vyjednávania a zmlúv, ochranu údajov, spravodlivú hospodársku súťaž a iné oblasti), vyjadruje znepokojnenie z možného zvýšenia administratívneho zaťaženia, najmä pre MSP a neziskové podniky sociálneho hospodárstva, a vyzýva k dosiahnutiu rovnováhy medzi pridanou hodnotou vyplývajúcou z povinnosti každoročne podávať veľmi podrobné údaje a potrebou v čo najväčšej miere znížiť takéto zaťaženie pri vykonávaní tohto ustanovenia v členských štátoch, najmä pokiaľ ide o potrebu poskytovať informácie pre pokrytých a nepokrytých pracovníkoch v členení podľa pohlavia, veku, zdravotného postihnutia, veľkosti podniku a odvetvia. Takisto je potrebné objasniť potrebu uvádzať v deciloch distribúciu minimálnych miezd v krajinách s konvenčným prístupom. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV odporúča, aby sa správy predkladané členskými štátmi skúmali a posudzovali s náležitým zapojením sociálnych partnerov vo výbore EMCO a aby sa na tento účel vytvorila osobitná podskupina pozostávajúca zo zástupcov národných vlád, národných a európskych odborových zväzov a organizácií zamestnávateľov a z odborníkov vymenovaných EK. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EHSV berie na vedomie zavedenie prísnych doložiek o zákaze zníženia ochrany v smernici a vyzýva Európsky parlament, aby ďalej posilňoval niektoré kľúčové body v tejto oblasti, najmä:






  — | žiadny možný budúci výklad smernice by sa nemal využiť na narušenie dobre fungujúcich systémov minimálnych miezd alebo kolektívnych zmlúv; |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

žiadny možný budúci výklad smernice by sa nemal využiť na narušenie dobre fungujúcich systémov minimálnych miezd alebo kolektívnych zmlúv;

| — | žiadne ustanovenie v smernici by sa nemalo používať na úkor slobody združovania alebo autonómie sociálnych partnerov; |
| --- | --- |

—

žiadne ustanovenie v smernici by sa nemalo používať na úkor slobody združovania alebo autonómie sociálnych partnerov;

| — | pokiaľ neexistujú zákonom stanovené minimálne mzdy, nebudú zavedené, s výnimkou súhlasu sociálnych partnerov; |
| --- | --- |

—

pokiaľ neexistujú zákonom stanovené minimálne mzdy, nebudú zavedené, s výnimkou súhlasu sociálnych partnerov;

| — | mechanizmy stanovovania miezd sú výsadou jednotlivých štátov a žiadne rozhodnutia inštitúcií Európskej únie by nemali smerovať k priamemu zasahovaniu do mechanizmov stanovovania miezd na národnej a podnikovej úrovni, ktoré zostávajú výsadou sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

—

mechanizmy stanovovania miezd sú výsadou jednotlivých štátov a žiadne rozhodnutia inštitúcií Európskej únie by nemali smerovať k priamemu zasahovaniu do mechanizmov stanovovania miezd na národnej a podnikovej úrovni, ktoré zostávajú výsadou sociálnych partnerov.

EHSV tiež vyzýva Európsky parlament, aby ďalej zdôraznil, že žiadne ustanovenie smernice sa nesmie vykladať v tom zmysle, že obmedzuje alebo nepriaznivo ovplyvňuje práva a zásady uznané v ich príslušných oblastiach pôsobnosti právom EÚ alebo medzinárodným právom a medzinárodnými dohodami, ktorých zmluvnou stranou je EÚ alebo jej členské štáty vrátane Európskej sociálnej charty a príslušných dohovorov a odporúčaní Medzinárodnej organizácie práce.

Ustanovením sa takisto určuje, že členské štáty a sociálni partneri môžu zavádzať legislatívne, regulačné alebo správne opatrenia alebo uplatňovať kolektívne zmluvy, ktoré sú priaznivejšie pre pracovníkov. EHSV takisto zdôrazňuje potrebu zabezpečiť súlad s uplatniteľnými kolektívnymi zmluvami a účinné vykonávanie, ktoré sú kľúčové na zabezpečenie dostupnosti ochrany minimálnou mzdou a zamedzenie nekalej súťaže podnikov.

V Bruseli 25. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Správa predsedníčky von der Leyenovej o stave Únie prednesená na plenárnom zasadnutí Európskeho parlamentu.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159.

2

(3)  Questions and answers: Adequate minimum wages.

3

Questions and answers: Adequate minimum wages

(4)  COM (2020) 682 final, článok 4, s. 23.

4

(5)  Štvorstranné vyhlásenie.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 14, bod 1.3. Pozri Stratégiu OECD v oblasti pracovných miest, štúdiu nadácie Eurofound s názvom Budovanie kapacít: na ceste k účinnému sociálnemu dialógu z roku 2019 a uznesenia MOP z rokov 2013 a 2018 týkajúce sa Opakovaných diskusií o sociálnom dialógu.

6

(7)  The role of collective bargaining systems for labour market performance.

7

The role of collective bargaining systems for labour market performance

(8)  Európski sociálni partneri sa nedávno spoločne vyjadrili, že v oblasti budovania kapacít sa bude vyvíjať ďalšie úsilie. Vo svojom spoločnom programe na roky 2019 – 2021 uviedli, že „činnosti zamerané na budovanie kapacít zostávajú prioritou európskych sociálnych partnerov“ a že „uznávajú, že ak má mať európsky sociálny dialóg pozitívny vplyv, je potrebné vyvinúť veľké úsilie na posilnenie a podporu sociálneho dialógu na všetkých úrovniach“. Pozri aj Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 14, body 3.23 a 3.24.

8

(9)  Najmä pokiaľ ide o rešpektovanie právomocí sociálnych partnerov.

9

(10)  Ratifikovalo ho desať členských štátov, ktoré všetky majú systém zákonnej minimálnej mzdy.

10

(11)  Stratégia OECD v oblasti pracovných miest z roku 2018, s. 143, časť Achieving higher convergence.

11

Stratégia OECD v oblasti pracovných miest

Achieving higher convergence

(12)  Pozri Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 14, bod 6.13 a prehľad odporúčaní pre jednotlivé krajiny v sociálnej oblasti na roky 2020 – 2021.

12

(13)  AMECO Online.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159, bod 1.5.

14

(15)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 1.

15

(16)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65.

16

(17)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 243.

17

(18)  Vec C-115/14.

18

(19)  Odkaz na dohovor MOP č. 94; Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 197; Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 136.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 197, bod 6.4 a Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 136, bod 4.10.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159, bod 6.4.1.

21

---

PRÍLOHA

Nasledujúce protistanovisko získalo aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov, no v priebehu diskusie bolo zamietnuté (článok 43 ods. 2 rokovacieho poriadku).

1.   Závery

| 1.1 | EHSV vo svojom nedávnom stanovisku SOC/632 Dôstojné minimálne mzdy v celej Európe uznal, že právna situácia týkajúca sa iniciatívy EÚ v oblasti minimálnej mzdy je značne komplikovaná. EÚ môže prijať legislatívne nástroje týkajúce sa pracovných podmienok na základe článku 151 a článku 153 ods. 1 písm. b) ZFEÚ. V zmluve sa stanovuje, že ustanovenia článku 153 sa nevzťahujú na „odmenu“. Na druhej strane existuje judikatúra EÚ a smernice, ktoré sa zaoberali otázkou odmeny ako kľúčovej pracovnej podmienky. Existujú jednoznačne rozdielne názory na túto záležitosť a EHSV uznáva, že Komisia bude musieť prijať vyvážený a opatrný prístup (1), keď pribúdajú hlasy požadujúce od Európskej komisie, aby použila odporúčanie Rady miesto smernice (2). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV takisto uviedol, že je dôležité, aby všetky kroky EÚ boli založené na presnej analýze a pochopení konkrétnej situácie a citlivých otázok v členských štátoch a plne rešpektovali úlohu a autonómiu sociálnych partnerov, ako aj rôzne modely pracovnoprávnych vzťahov (3). Je tiež preto veľmi dôležité, aby každá iniciatíva EÚ chránila modely v tých členských štátoch, kde sociálni partneri nepovažujú zákonnú minimálnu mzdu za potrebnú. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV ďalšom texte stanoviska uvádza dôvody, prečo sa pri návrhu Komisie o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii (4) neuplatňuje vyvážený a opatrný prístup a prečo ho nemožno považovať za založený na presnej analýze a plnom rešpektovaní autonómie sociálnych partnerov a rôznych modelov pracovnoprávnych vzťahov, ako to výbor požadoval. |
| --- | --- |

1.3

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Mzdy vrátane minimálnych miezd sú dôležitým aspektom modelu sociálneho trhového hospodárstva Európskej únie. Stanovenie dôstojných minimálnych miezd vo všetkých členských štátoch by pomohlo dosiahnuť viacero cieľov EÚ vrátane vzostupnej konvergencie miezd, zlepšenia sociálnej a hospodárskej súdržnosti, odstránenia rozdielov v odmeňovaní žien a mužov, zlepšenia životných a pracovných podmienok vo všeobecnosti a zabezpečenia rovnakých podmienok na jednotnom trhu. Mzdy predstavujú odmenu za vykonanú prácu a sú jedným z faktorov, ktoré zabezpečujú vzájomné výhody pre podniky a pracovníkov. Mzdy súvisia s hospodárskou situáciou v krajine, regióne alebo odvetví. Zmeny môžu mať vplyv na zamestnanosť, konkurencieschopnosť a makroekonomický dopyt (5). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EHSV pripomína to, čo už vyplynulo z jeho skoršej práce (6), pokiaľ ide o tému minimálnych miezd, že názory vo výbore nie sú jednotné. Niektorí členovia EHSV zastávajú názor, že všetci pracovníci v EÚ by mali byť chránení prostredníctvom spravodlivých minimálnych miezd, ktoré im umožnia dôstojnú životnú úroveň bez ohľadu na to, kde pracujú. Iní členovia EHSV sa domnievajú, že stanovenie minimálnych miezd patrí medzi právomoci na vnútroštátnej úrovni, pričom sa postupuje v súlade so špecifickými charakteristikami príslušných národných systémov. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EHSV pred časom vyjadril (7) svoje presvedčenie, že je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie, pokiaľ ide o konvergenciu miezd a stanovenie minimálnych miezd v členských štátoch, a zároveň zdôraznil, že schopnosti a autonómia národných sociálnych partnerov pri stanovovaní miezd sa musia plne rešpektovať v súlade s národnou praxou (8). Toto úsilie by sa malo zamerať aj na posilnenie kolektívneho vyjednávania, čo by takisto prispelo k spravodlivejším mzdám vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EHSV zdôrazňuje, že úroveň minimálnej mzdy je kľúčovým nástrojom hospodárskej politiky, o ktorom sa musí naďalej rozhodovať na úrovni členských štátov, aby sa pružne zohľadňoval ich politický, hospodársky a sociálny vývoj. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ako Komisia uviedla vo svojej dôvodovej správe, v ktorej vysvetlila navrhnuté opatrenia, členské štáty s vysokým podielom kolektívneho vyjednávania dosahujú lepšie výsledky než ostatné štáty, pokiaľ ide o vyššie mzdy a menej zamestnancov s nízkou mzdou. EHSV sa domnieva, že úspešnosť takýchto modelov kolektívneho vyjednávania možno vysvetliť skutočnosťou, že štát sa nepodieľa ani na stanovovaní kritérií pre kolektívne zmluvy, ani na ich presadzovaní, a že sociálni partneri majú pri oboch týchto aspektoch plnú zodpovednosť a autonómiu. |
| --- | --- |

2.5

Pandémia COVID-19

| 2.6 | EHSV už vo svojom stanovisku SOC/632 uviedol, že pandémia COVID-19 tvrdo zasiahla Európu. Európska únia a jej členské štáty stále čelia hospodárskej recesii historických rozmerov s dramatickými dôsledkami na ľudí a podniky (9). Odvtedy sa situácia skôr zhoršila, ako zlepšila. Obchodné investície sú stále nízke. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Zatiaľ sa nepreukázal celkový vplyv krízy COVID-19 na zamestnanosť, ale je jasné, že v dôsledku súčasnej krízy sa budúci rok zrejme výrazne zvýši nezamestnanosť. V dôsledku krízy COVID-19 sa oslabila finančná situácia mnohých MSP, a preto citlivejšie reagujú na zvyšovanie nákladov. Táto situácia je podobná v celej Európe. |
| --- | --- |

2.7

Účinky na zamestnanosť

| 2.8 | EHSV už uviedol (10), že ďalším zdrojom obáv je, že európska politika zákonnej minimálnej mzdy by mohla mať potenciálne negatívne účinky na zamestnanosť (11), predovšetkým v prípade mladých ľudí a pracovníkov s nízkou kvalifikáciou, a mohla by zhoršiť dodržiavanie predpisov, čo by mohlo pracovníkov s nízkymi mzdami dotlačiť do neformálnej práce (12). Nedeklarovaná práca vedie k nekalej súťaži a zhoršuje sociálne a daňové systémy a nerešpektuje práva pracovníkov – vrátane práv na dôstojné pracovné podmienky a minimálnu mzdu. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska komisia nevykonala úplné posúdenie vplyvu jej návrhu na zamestnanosť a hospodárstvo ako celok. Smernica o minimálnych mzdách je obzvlášť poškodzujúca v súčasnosti, keď naše hospodárstva a spoločnosti čelia bezprecedentnej výzve pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

2.8

3.   Pripomienky k súčasnému návrhu Komisie

3.1   
  Právny základ

| 3.1.1 | Podľa návrhu Komisie (13) je navrhnutá smernica založená na článku 153 ods. 1 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EHSV poznamenáva, že v článku 153 ods. 5 ZFEÚ sa výslovne uvádza, že zákonodarná právomoc EÚ v oblasti sociálnej politiky sa nevzťahuje na „odmenu, právo združovať sa, právo na štrajk alebo na výluku“. Tieto otázky preto patria v plnej miere do vnútroštátnej právomoci. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | V rámci EHSV existujú rozdielne názory na to, či by akákoľvek právna iniciatíva EÚ podľa článku 153, a to najmä smernica, bola legitímna (14). EHSV už uviedol, že medzi jeho hlavné obavy patrí skutočnosť, že EÚ nemá právomoc konať v otázke „odmeny“ vrátane úrovne miezd a že takéto opatrenia by mohli zasahovať do autonómie sociálnych partnerov a ohroziť systémy kolektívneho vyjednávania, a to najmä v členských štátoch, v ktorých sa minimálne mzdy stanovujú prostredníctvom kolektívnych zmlúv (15). Okrem toho existujú rozdielne názory na pridanú hodnotu činnosti EÚ, a to aj v rámci samotného výboru: zatiaľ čo väčšina členov EHSV sa domnieva, že takéto opatrenia by mohli priniesť pridanú hodnotu, iní nesúhlasia. Za každých okolností a vzhľadom na skutočnosť, že stanovenie minimálnych miezd patrí medzi právomoci členských štátov, by EÚ mala svoje legislatívne právomoci vykonávať obozretne pri každej legislatívnej iniciatíve, aby sa plne dodržiavala zásada subsidiarity. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Okrem toho, pokiaľ ide o právny základ, v iných ustanoveniach návrhu sa odkazuje na kolektívne práva, ako je podpora kolektívnych zmlúv rôznymi spôsobmi (článok 4). EHSV poznamenáva, že ZFEÚ obsahuje osobitný právny základ v článku 153 ods. 1 písm. f), ktorý sa vzťahuje na zastupovanie a kolektívnu ochranu záujmov pracujúcich a zamestnávateľov, vrátane spolurozhodovania, s výnimkou odseku 5. EÚ má právomoc prijímať právne predpisy s týmto základom len jednomyseľným rozhodnutím. EHSV zastáva názor, že tento článok sa mal použiť, pokiaľ ide o ustanovenia o podpore kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Vzhľadom na uvedené obavy, ďalej posilnené skutočnosťou, že v mnohých prípadoch jazyk použitý v názve návrhu, v názve niektorých článkov a v ich znení a v preambule nie je konzistentný so súčasným rozsahom pôsobnosti návrhu, by Komisia mala zvážiť uverejnenie odporúčania namiesto smernice. Tým by sa zabezpečila veľmi potrebná flexibilita pre členské štáty na dosiahnutie cieľov návrhu a rešpektovanie ich systémov tvorby miezd a autonómie sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   
  Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

| 3.2.1 | V článku 1 sa uvádza, že pracovníci by mali mať „prístup k ochrane formou minimálnej mzdy“ stanovenej buď zákonom, alebo v kolektívnej zmluve. Podľa článku 2 sa má smernica vzťahovať na pracovníkov, ktorí majú pracovnú zmluvu alebo pracovnoprávny vzťah, ako sa vymedzuje v právnych predpisoch, kolektívnej zmluve alebo zaužívanej praxi. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Z rozsahu smernice nie je vylúčený žiadny členský štát ani žiadny pracovník. V krajinách, ktoré sa spoliehajú výlučne na kolektívne vyjednávanie, v ktorých sa minimálna mzda nevzťahuje na všetkých pracovníkov, a teda nemajú zaručený prístup k ochrane minimálnou mzdou, to znamená významnú a neprijateľnú právnu neistotu. EHSV sa obáva, že smernicu možno vykladať, a to aj pokiaľ ide o krajiny, ktoré sa spoliehajú výlučne na kolektívne vyjednávanie, ako zabezpečenie práv pre všetkých pracovníkov, aby sa na nich vzťahovala ochrana formou minimálnej mzdy. V praxi by to napriek ubezpečeniam v článku 1 ods. 3 priamo zasahovalo do pokrytia minimálnou mzdou v členských štátoch a nútilo by tieto krajiny do všeobecného uplatňovania kolektívnych zmlúv. V dôsledku toho by sa narušili ich modely trhu práce, ktoré by z dlhodobého hľadiska boli nútené zmeniť. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EHSV odporúča, aby sa niektoré ustanovenia a koncepcie návrhu (16) formulovali presnejšie s cieľom eliminovať priestor na nejasnosti a výklad Súdnym dvorom EÚ. Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti v článkoch 1 a 2 sa vzťahujú na všetky členské štáty vrátane tých, v ktorých existuje samoregulačný systém kolektívneho vyjednávania. Ako sa uvádza vyššie, v krajinách, ktoré sa spoliehajú výlučne na kolektívne vyjednávanie, to ponecháva priestor na právnu neistotu. Okrem toho sa musia zahrnúť úpravy pre niektoré osobitné prípady, ktoré by nemali patriť do rozsahu pôsobnosti tohto návrhu, napr. námorníkov, ktorých stanovovanie miezd sa riadi medzinárodnými dohovormi (17). |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   
  Vymedzenie pojmov

| 3.3.1 | V článku 3 návrhu sa nerozlišuje medzi zákonnými minimálnymi mzdami a minimálnymi mzdami, alebo skôr spodnými hranicami miezd, stanovenými v kolektívnych zmluvách. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Hoci EHSV chápe, že v systéme zákonnej minimálnej mzdy sú potrebné kritériá týkajúce sa primeranosti stanovené na vnútroštátnej úrovni so zapojením sociálnych partnerov, zároveň sa pozastavuje nad tým, že v návrhu smernice sa tieto dva druhy minimálnej mzdy považujú za totožné. V prípade systémov, ktoré sa spoliehajú len na kolektívne vyjednávanie, regulácia primeranosti minimálnych miezd narúša autonómiu sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | EHSV pripomína, že minimálne mzdy v rámci modelov založených na kolektívnych zmluvách sa stanovujú na základe rokovaní medzi zamestnávateľmi a zamestnancami, ktoré zahŕňajú mzdy a pracovné podmienky aj všeobecnejšie. To napríklad znamená, že v týchto situáciách je „primeranosť“ vnútorne vyvážená voči iným záujmom a iným častiam kolektívnej zmluvy, pričom zákonné minimálne mzdy predstavujú vonkajší faktor. |
| --- | --- |

3.3.3

3.4   
  Podpora kolektívneho vyjednávania o stanovovaní miezd

| 3.4.1 | V článku 4 sa od členských štátov požaduje, aby prijali opatrenia na posilnenie schopnosti sociálnych partnerov zapájať sa do kolektívneho vyjednávania o stanovovaní miezd na odvetvovej alebo medziodvetvovej úrovni. Na pokrytie kolektívnym vyjednávaním sa navrhuje hranica 70 %. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | EHSV vo svojom skoršom stanovisku (18) zdôraznil, že dobre fungujúce systémy kolektívneho vyjednávania, osobitne odvetvového kolektívneho vyjednávania, zohrávajú kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní spravodlivých a primeraných miezd v rámci celej mzdovej štruktúry vrátane zákonných minimálnych miezd v prípadoch, keď existujú. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EHSV zdôrazňuje, že sa musí zabezpečiť, aby každý členský štát mohol rozhodovať podľa vlastných podmienok a v súlade so svojím príslušným systémom pracovnoprávnych vzťahov jednak o tom, aký je primeraný cieľ pokrytia, a jednak o tom, aké opatrenia by sa mali prijať na úrovni štátu v prípade nedosiahnutia cieľa stanoveného na tejto úrovni. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | EHSV má takisto obavy, že navrhnutý záväzný cieľ (70 % pokrytie) by oslabil sociálnych partnerov z dlhodobého hľadiska, keďže v niektorých krajinách by jedným zo spôsobov dosiahnutia tohto cieľa bolo zavedenie systému automatického rozšírenia kolektívnych zmlúv na všetky podniky a pracovníkov, čím by sa zmenšila úloha sociálnych partnerov a oslabilo kolektívne vyjednávanie. |
| --- | --- |

3.4.4

3.5   
  Primeranosť

| 3.5.1 | V článku 5 ods. 2 sa odkazuje na vnútroštátne kritériá, ktoré majú členské štáty použiť pri stanovovaní zákonných minimálnych miezd. Tieto kritériá zahŕňajú napríklad kúpnu silu, mieru rastu hrubých miezd a vývoj v oblasti produktivity práce. V odôvodnení 21 sa stanovuje, že „posudzovanie primeranosti minimálnej mzdy vo vzťahu k hrubej úrovni miezd môžu pomôcť usmerniť ukazovatele (...), ako je 60 % hrubého mediánu mzdy a 50 % hrubej priemernej mzdy“. Tieto ukazovatele sa však všeobecnejšie týkajú aspektov rozdielov, a nie ochrany zraniteľnejších pracovníkov. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | EHSV vyjadruje znepokojenie nad tým, že napriek ubezpečeniam Komisie v dôvodovej správe o opaku možno predpokladať, že návrh bude mať vplyv na úroveň minimálnej mzdy a v dôsledku toho na úroveň odmeny. Okrem toho, vo vyhláseniach v dôvodovej správe sa objasňuje, že smernica by umožnila dôstojné živobytie, znížila chudobu pracujúcich a vytvorila rovnocennejšie podmienky. EHSV sa domnieva, že tieto ustanovenia sú zamerané na riešenie úrovne minimálnych miezd, čo prehlbuje jeho obavy, pokiaľ ide o platnosť právneho základu a výber právneho nástroja. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.6 | EHSV podotýka, že návrh presahuje rámec ustanovení článku 18 ods. 2 smernice o verejnom obstarávaní 2014/24/EÚ. V ňom sa uvádza, že členské štáty zabezpečia, aby hospodárske subjekty dodržiavali uplatniteľné povinnosti v oblasti pracovného práva stanovené okrem iného v kolektívnych zmluvách. V článku 9 návrhu sa slovo „uplatniteľné“ neuvádza. V dôsledku toho článok 9 vyvoláva dojem, že v rámci verejného obstarávania by sa mali vždy vyžadovať mzdy dohodnuté v kolektívnych zmluvách. Z toho vyplýva otázka, či Komisia zamýšľa ísť nad rámec smernice 2014/24/EÚ tým, že bude v každom verejnom obstarávaní vždy vyžadovať mzdu podľa kolektívnej zmluvy. |
| --- | --- |

3.6

3.7   
  Monitorovanie a zber údajov

| 3.7.1 | V článku 10 sa od členských štátov požaduje, aby okrem iného nahlasovali údaje o pokrytí kolektívnym vyjednávaním a úrovni minimálnych miezd. Členské štáty musia takisto zabezpečiť, aby boli kolektívne zmluvy transparentné a verejne dostupné, pokiaľ ide o mzdy aj ďalšie ustanovenia. Minimálne mzdy potom posúdi Komisia a Výbor Rady pre zamestnanosť (EMCO). |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | V rámci modelov trhu práce založených výlučne na kolektívnom vyjednávaní primeranosť miezd nepreskúmava štát ani vládna agentúra. Tieto zmluvy vlastnia a vykladajú výhradne sociálni partneri. Bolo by neprijateľné, aby úrovne miezd v kolektívnych zmluvách podliehali preskúmaniu. Pokiaľ ide o autonómiu sociálnych partnerov, je takisto otázne, či majú byť povinní zabezpečiť prístupnosť a transparentnosť zmlúv vo všeobecnosti, a to najmä vzhľadom na to, že zmluvy môžu vykladať a preskúmavať len sociálni partneri. EHSV takisto pripomína, že kolektívne zmluvy nemusia vždy obsahovať minimálne úrovne miezd alebo spodné hranice miezd. Okrem toho si povinnosti predkladania správ vyžadujú vysoký podiel práce a v niektorých častiach požiadavky na údaje nemožno splniť. |
| --- | --- |

3.7.2

Výsledok hlasovania:

| za: | 106 |
| --- | --- |
| proti: | 147 |
| zdržalo sa: | 17 |

za:

106

proti:

147

zdržalo sa:

17

---

(1)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159, Dôstojné minimálne mzdy v celej Európe https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-minimum-wages-across-europe%2Csee, bod 6.1.2.

(2)  Deväť členských štátov zaslalo nemeckému a portugalskému predsedníctvu Rady Európskej únie list o potrebe právnej analýzy a uviedlo, že odporúčanie Rady je lepším právnym nástrojom a že pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv by sa mal rešpektovať rozsah zmlúv EÚ.

(3)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159, bod 1.11.

(4)  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii [SEC(2020) 362 final] – [SWD(2020) 245 final] – [SWD(2020) 246 final].

(5)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, 159, Dôstojné minimálne mzdy v celej Európe https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-minimum-wages-across-europe%2Csee, bod 1.4.

(6)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159, bod 1.2.

(7)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159, bod 1.3 a Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10.

(8)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159, bod 1.3.

(9)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159, bod 1.1.

(10)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159, bod 3.4.8.

(11)  Na základe grafu A12.9, s. 197 z posúdenia vplyvu Komisie.

(12)  Eurofound (2019) Upward convergence in employment and socioeconomic factors (Vzostupná konvergencia v zamestnanosti a sociálnoekonomických faktoroch).

(13)  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii [SEC(2020) 362 final] – [SWD(2020) 245 final] – [SWD(2020) 246 final].

(14)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159, bod 1.8.

(15)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159, bod 1.9.

(16)  Najmä pokiaľ ide o rešpektovanie právomocí sociálnych partnerov.

(17)  Dohovor MOP o pracovných normách v námornej doprave (MOP, MLC, 2006).

(18)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159, bod 3.3.10.

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/118 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/118

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Odolnosť v oblasti kritických surovín: zmapovanie cesty k väčšej bezpečnosti a udržateľnosti

[COM(2020) 474 final]

(2021/C 220/17)

| Spravodajca: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Michal PINTÉR |

Spravodajca:

Dumitru FORNEA

Pomocný spravodajca:

Michal PINTÉR

| Konzultácia | Európska komisia, 23. 9. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 28. 10. 2020 |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) |
| Prijaté v sekcii | 5. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 25. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 258/0/3 |

Konzultácia

Európska komisia, 23. 9. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

28. 10. 2020

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI)

Prijaté v sekcii

5. 3. 2021

Prijaté v pléne

25. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

258/0/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Oznámenie Európskej komisie predstavuje krok vpred a poskytuje jasný plán s iniciatívami a opatreniami, ktoré sa majú prijať na úrovni EÚ, a preto EHSV odporúča, aby Európsky parlament a Rada podporili tento prístup na zlepšenie odolnosti EÚ v oblasti kritických surovín. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je presvedčený, že opatrenia navrhované Európskou komisiou môžu prispieť k bezpečnosti dodávok kritických surovín, a tým k zachovaniu a rozvíjaniu priemyselnej a technologickej základne v EÚ. Okrem toho môžu podporiť základné spôsobilosti v oblasti výskumu a vývoja, ktoré nám umožňujú realizovať ambiciózne ciele v rámci Európskej zelenej dohody a zároveň zabezpečovať nové stále a dôstojné pracovné miesta a súčasne spravodlivú transformáciu v spoločenstvách zasiahnutých priemyselnými zmenami. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV plne podporuje zelenú transformáciu energetického sektora a považuje ťažbu surovín potrebných na zavedenie zelených technológií za zásadný krok. Tieto suroviny, ako sú kovy a nerasty, sú základnými prvkami vytvárania stabilnej infraštruktúry na dodávku vodíka alebo ekologickej elektrickej energie. Výroba ekologických druhov energie a nosičov ekologických druhov energie umožní dekarbonizáciu ťažobného a spracovateľského priemyslu, čím sa vytvorí situácia prospešná pre všetkých. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Prieskum je vysoko riziková činnosť, ktorou sa významne zvyšujú kapitálové náklady. Zníženie rizika prostredníctvom záruk za úvery a režimov odpisovania môže výrazne podporiť investície. Medzi ďalšie daňové stimuly patria daňové úľavy a štátna pomoc. Tieto mechanizmy sa v odvetví ťažby a spracovania bežne využívajú na celom svete, ale v EÚ vo všeobecnosti nie. V Európe však existuje výnimka – Fínsko, ktoré zaviedlo národnú podporu vo forme rizikových fondov. Podobné iniciatívy by sa mali zaviesť na európskej úrovni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV so zreteľom na súčasné najlepšie postupy, techniku a technológiu, ktoré tvoria základ, navrhuje, aby EÚ vypracovala zjednodušený postup povoľovania banských činností. Napríklad iné kritické infraštruktúry, ako sú siete obnoviteľných zdrojov energie a ďalšie kritické infraštruktúry, už pripravili podmienky na zvýšenie dôvery v zefektívnené procesy. Zjednodušený proces nemá vplyv na výsledok žiadneho rozhodovacieho procesu, ale jeho cieľom je zlepšiť včasnosť, predvídateľnosť a transparentnosť procesov environmentálneho preskúmania a povoľovania v prípade projektov v oblasti infraštruktúry, ktoré sa realizujú touto metódou. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV považuje za mimoriadne dôležité, aby existovali primerané finančné nástroje na uľahčenie zelenej transformácie v sektoroch ťažby a spracovania rúd. Zároveň je nevyhnutné (napr. prostredníctvom programu Horizont 2020) investovať do recyklácie kritických a strategických surovín. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa už stotožnil s dôležitosťou obehovosti pre hospodárstvo EÚ. V obehovom hospodárstve je nevyhnutné uzatvoriť cyklus toku materiálov v Európe. Preto by sa vývoz odpadu obsahujúceho hodnotné materiály, ktorých spracovanie v EÚ by mohlo pomôcť znížiť emisie skleníkových plynov v EÚ, mal dôkladne posúdiť a mal by sa uskutočniť iba v prípade, ak je to užitočné z hľadiska udržateľnosti. EHSV preto podporuje rýchlu a efektívnu revíziu existujúcich nástrojov, ako je napríklad nariadenie o preprave odpadu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV považuje návrh na zmapovanie potenciálnych dodávok druhotných kritických surovín zo zásob v EÚ a odpadov z EÚ za kľúčové opatrenie na zlepšenie odolnosti EÚ v oblasti surovín. Vyzývame preto Komisiu, aby toto zmapovanie stanovila za prioritu a vykonala ho do konca roka 2021 namiesto v súčasnosti plánovaného termínu do roku 2022. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že je potrebné odstrániť prekážky v právnych predpisoch a nariadeniach týkajúce sa domáceho použitia a prepravy druhotných surovín. Je však potrebné dôkladne monitorovať a zohľadňovať otázky životného prostredia, bezpečnosti a ochrany zdravia v súvislosti s obchodovaním s nebezpečnými tokmi takýchto materiálov. Musí sa nájsť rovnováha medzi prísnymi a rýchlymi postupmi, aby sa nebránilo domácej preprave, recyklácii a opätovnému použitiu druhotných surovín. Existuje množstvo príkladov, v ktorých možnostiam recyklácie bránia formality (1). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité do metodiky používanej na pravidelné posudzovanie zoznamu kritických nerastov začleniť nové rozmery. Mali by sa vymedziť vhodné kritériá na kontrolu toho, či sú globálne dodávateľské reťazce týchto druhov surovín v súlade s etickými zásadami, aby sa mohol posúdiť „etický rozmer“. Tieto zásady by mali zohľadňovať UDHR (2), UNGP (3) vrátane základných pracovných práv MOP, Deklaráciu MOP o základných zásadách a právach pri práci, ktorá obsahuje základné pracovné normy a deklaráciu o nadnárodných podnikoch (4), ako aj ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja (5). Okrem toho by sa mala brať do úvahy situácia v oblasti obchodu a celosvetového trhu so surovinami, čím by sa zlepšilo posudzovanie obchodných podmienok spojených s jednotlivými surovinami. Súčasný prístup metodiky posudzovania prekážok obchodu je veľmi hrubým ukazovateľom. Mala by sa lepšie zohľadňovať existencia prekážok obchodu a oligopolov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebná koordinácia národných systémov vzdelávania, odbornej prípravy, rekvalifikácie a certifikácie s cieľom zaistiť a vyčleniť dostatočné kapacity na prípravu odborníkov v oblastiach, ktoré prispievajú k posilneniu odolnosti v oblasti kritických a strategických surovín. EÚ musí zlepšiť prípravu odborníkov v súlade so zrýchleným vývojom digitálnej revolúcie a poskytnúť profesionálne príležitosti tým, ktorí sa podieľajú na zaisťovaní bezpečnosti dodávok a spracovania nerastov, ktoré sú nevyhnutné pre fungovanie vyspelých ekonomík. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV v súvislosti s politikami na posilnenie odolnosti v oblasti kritických a strategických surovín poukazuje na význam dostupnosti technologických a priemyselných kapacít v EÚ pre nahradenie týchto nerastov v prípade pretrvávajúceho nedostatku. Je potrebné posilniť úlohu príslušných európskych inštitúcií pri plánovaní významných a trvalých investícií do výskumno-vývojových programov s cieľom objaviť nové materiály a postupy na zabezpečenie odôvodnenej náhrady. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby presvedčivo a s rešpektom zohľadnila potreby a ambície rozvojových krajín dodávajúcich suroviny tým, že povzbudí a podporí podniky, ktoré jednoznačne fungujú na základe rešpektovania hospodárskych, sociálnych a ekologických záujmov týchto krajín a ich obyvateľstva. Komisia by mala vytvoriť model „partnerských podmienok“, ktorý bude podporovať dôveru, stálosť, bezpečnosť, spoľahlivosť a vzájomný rešpekt v spoločnom záujme obchodných partnerov. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité rozšíriť definíciu a paradigmu kritických surovín. Tradične sa kritické suroviny chápu ako materiály pochádzajúce hlavne z ťažobného priemyslu. Je to príliš úzke vymedzenie, ktoré obmedzuje rast v oblasti ekologických zdrojov energie. V súčasnosti sa materiály na báze dreva môžu účinne využívať v oveľa väčšom rozsahu ako v minulosti. Ide o oblasť, ktorá rýchlo napreduje: od textilu po nové technológie v oblasti ľahších a ekologicky vhodnejších batérií. Biohospodárstvo má jedinečné možnosti, ako zvýšiť odolnosť hospodárstva EÚ a geopolitickú stabilitu nášho kontinentu. Využívanie obnoviteľných materiálov by zároveň pomohlo zmierniť zmenu klímy, keďže umožňuje udržiavať fosílne emisie v zemi a vytvárať ekologickú odolnosť voči odvetviam fosílnych palív. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Kontext

| 2.1. | Odvetvie surovín poskytuje približne 350 000 pracovných miest v EÚ, ale existuje viac ako 30 miliónov pracovných miest v nadväzujúcich výrobných odvetviach, ktoré sú závislé od spoľahlivého a neobmedzeného prístupu k nerastným surovinám. V roku 2018 sa závislosť EÚ od dovozu kovov pohybovala v rozmedzí od 75 % do 100 % podľa druhu kovu a viac ako polovicu energetických potrieb EÚ pokrýva čistý dovoz. Ceny surovín sú mimoriadne nestále a suroviny predstavujú najväčší podiel vstupných nákladov v priemysle (6). Odvetvia v EÚ, ktoré sú závislé od surovín, však napriek tomu priniesli pridanú hodnotu 206 miliárd EUR (7). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Svetová banka predpokladá, že dopyt po kovoch a nerastoch sa bude úmerne zvyšovať v súlade s ambíciami v oblasti klímy. Podľa predpovede OECD sa celosvetové využívanie materiálov do roku 2060 zdvojnásobí. Očakáva sa, že miera využívania kovov vzrastie o 150 % zo súčasných 8 miliárd ton na 20 miliárd ton v roku 2060. OECD takisto predpovedá, že zvýšením objemu využívania materiálov a postupov ich ťažby a spracovania sa s vysokou pravdepodobnosťou zvýši tlak na zdroje planéty a ohrozí rast v oblasti blahobytu. To môže spôsobiť environmentálne a sociálne problémy, znečistenie, stratu biodiverzity a úbytok pôdy atď. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EÚ produkuje menej ako 5 % svetovej produkcie nerastných surovín. Samotná Čína dodáva 66 % hotových lítiových batérií. EÚ dodáva menej ako 1 %. EÚ produkuje menej ako 1 % svetového objemu palivových článkov a 1 % surovín na výrobu veternej energie (8). Čína má z hľadiska fotovoltických komponentov kvázi monopolné postavenie. EÚ dodáva 1 % fotovoltických zostáv na báze kremíka. Pre odvetvie robotiky je relevantných 44 materiálov, z ktorých EÚ produkuje iba 2 % a Čína dodáva 52 %. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Úspech v transformácii hospodárstva EÚ a dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy do rokov 2030 a 2050 závisí od zabezpečenia udržateľných dodávok kritických a strategických surovín. Nerasty, kovy a progresívne materiály majú zásadný význam pre čistú energiu, zelené technológie a mobilitu. Bez nich dôjde k oneskoreniu v zavádzaní a pokroku v oblasti čistých a digitálnych technológií, ako aj v uplatňovaní Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj. EÚ musí konať s cieľom znížiť svoju závislosť od dovozu, diverzifikovať rozšíriť svoje dodávateľské reťazce a investovať do recyklačných zariadení. V prípade neúspechu bude ohrozené zachovanie európskych pracovných miest a priemyselných odvetví. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Opatrenia Komisie v oblasti surovín

| 3.1. | Európska komisia vo svojom oznámení Odolnosť v oblasti kritických surovín: zmapovanie cesty k väčšej bezpečnosti a udržateľnosti z 3. septembra 2020 predstavila desať opatrení na podporu bezpečnej a udržateľnej dodávky surovín. V oznámení sa zdôrazňuje, že je dôležité dosiahnuť otvorenú strategickú autonómiu v EÚ týmito prvkami: diverzifikáciou dodávateľov z krajín mimo EÚ; znížením nadmernej závislosti prostredníctvom obehovosti a efektívneho využívania zdrojov a domácej ťažby a spracovania surovín; zvýšením kapacity domácich dodávok; vytvorením odolných dodávateľských reťazcov pre priemyselné ekosystémy EÚ; posilnením udržateľných a zodpovedných dodávok; vytvorením Aliancie pre suroviny a programov v oblasti výskumu a vývoja; zvýšením možností financovania; zlepšovaním ťažobných zručností; zvýšením prieskumných kapacít; posúdením vplyvu na životné prostredie; podporovaním medzinárodného obchodu a partnerstiev. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vydaním oznámenia Komisie Nový akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo – Za čistejšiu a konkurencieschopnejšiu Európu11. marca 2020 sa zdôraznil význam vytvorenia trhu s druhotnými surovinami a zohľadnenia etického získavania surovín a bezpečnosti dodávok. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V oznámení Komisie z 10. marca 2020Nová priemyselná stratégia pre Európu sa vyzdvihol význam všetkých priemyselných hodnotových reťazcov v EÚ. Zabezpečená dodávka čistej a cenovo dostupnej energie a surovín je kľúčovým krokom k zníženiu priemyselnej uhlíkovej stopy, a tým k urýchleniu transformácie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dňa 11. decembra 2019 predstavila Komisia svoje oznámenie o Európskej zelenej dohode. Ide o novú stratégiu rastu EÚ zameranú na transformáciu súčasného hospodárstva na konkurencieschopné, klimaticky neutrálne hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje. V oznámení sa zdôrazňuje význam strategickej bezpečnosti prístupu k zdrojom s cieľom realizovať zelenú dohodu. Transformácia si bude vyžadovať udržateľné dodávky všetkých surovín potrebných pre čisté a digitálne technológie. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV víta a podporuje úsilie a opatrenia Európskej komisie v oblasti posilnenia bezpečnosti dodávok surovín. Stanoviská prijaté za posledných 15 rokov poradným výborom EHSV pre priemyselné zmeny, ako aj spolupráca s Komisiou v tejto oblasti potvrdzujú záujem organizovanej občianskej spoločnosti EÚ o ďalší rozvoj európskeho partnerstva v oblasti surovín a jej odhodlanie v tomto smere. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V tejto súvislosti je potrebné vypracovať konkrétnejšie návrhy a opatrenia na zabezpečenie pokroku k väčšej bezpečnosti a udržateľnosti, ktoré sa predpokladajú v oznámení Európskej komisie o kritických surovinách. Okrem toho vyzývame Komisiu, aby zvážila vhodné opatrenia v súvislosti so všetkými surovinami, ktoré sú relevantné pre priemysel a hospodárstvo EÚ, aby sa predišlo ďalšej závislosti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Iniciatíva v oblasti surovín, ktorú zaviedla Európska komisia v roku 2008, otvorila cestu štruktúrovaným a koordinovaným krokom na úrovni príslušných európskych inštitúcií s cieľom zvýšiť informovanosť európskych občanov o potrebe zaistiť bezpečnosť dodávok kritických a strategických surovín pre európske priemyselné odvetvia, ako aj umožniť konkrétne opatrenia v tejto súvislosti na úrovni EÚ a členských štátov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Európska technologická platforma pre udržateľné zdroje nerastných surovín (oficiálne uznaná v roku 2008), európske partnerstvo pre inovácie v oblasti surovín (2012), Európsky inovačný a technologický inštitút – Suroviny (2015), Európska aliancia pre batérie (2017), Európska aliancia pre suroviny (september 2020) alebo každoročné aktivity v rámci Týždňa surovín EÚ predstavujú úspešné iniciatívy Komisie a dôležité pracovné nástroje Európskej únie v jej trvalom úsilí o technologické, legislatívne a administratívne riešenia potrebné na prijatie súdržného akčného plánu EÚ v oblasti surovín. Tieto iniciatívy sa však mohli zintenzívniť a EHSV vyzýva Komisiu, aby dôkladne posúdila činnosť, výsledky a účinnosť uvedených platforiem aliancie a aby mu pravidelne (ročne) poskytovala výsledky týchto posúdení. Ako zástupcovia občianskej spoločnosti musíme byť informovaní o tom, či tento prístup skutočne prináša hmatateľné výsledky, pokiaľ ide o pokrok a dosiahnutie cieľa odolnosti v oblasti surovín. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Oznámenie Komisie má v prvom rade európsku perspektívu, ktorá je úplne pochopiteľná, keďže ústrednou otázkou je dodávka surovín pre európske hospodárstvo. EHSV sa však domnieva, že Európska komisia by mala zohľadniť potreby a záujmy ľudí a hospodárstiev krajín, z ktorých sa majú suroviny vyvážať do Európy, najmä pri častom informovaní o „európskych hodnotách“, „globálnej zodpovednosti“ a globálnych „cieľoch udržateľného rozvoja“. Je tiež dôležité vziať do úvahy, že krajiny Európskeho hospodárskeho priestoru, ktoré nie sú členmi EÚ, sú bohaté na nerastné zdroje, takže aj týmto krajinám by mali byť dostupné stratégie v oblasti surovín, strategické partnerstvá a finančné nástroje na ekologickú transformáciu ťažobného odvetvia. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Cieľ zvýšiť odolnosť EÚ v oblasti kritických a strategických surovín je neoddeliteľne spojený s úsilím EÚ o zachovanie významnej priemyselnej a technologickej základne, ktorá drží krok s digitálnou revolúciou a globálnymi výzvami v oblasti zmeny klímy a ochrany životného prostredia. Je veľmi dôležité, aby EÚ bola v tomto procese úspešná. EHSV už zdôraznil, že „solárne panely, veterné elektrárne a batérie sú pre náš nový priemyselný model zásadné. Vyžadujú si však aj suroviny, ktoré majú pod kontrolou naši konkurenti na medzinárodnej scéne. Priemyselná politika musí ísť ruka v ruke so spoľahlivou obchodnou a zahraničnou politikou, ktorá zas musí zabezpečovať prístup k týmto zdrojom“ (9). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Surovinová politika musí spolu s ostatnými politikami pozitívne prispievať k zabezpečeniu dodávok pre európske priemyselné odvetvia, uspokojovaniu dopytu po produktoch a službách EÚ, k ochrane životného prostredia a obmedzovaniu vplyvu ľudských činností na klímu a k vytváraniu dôstojných pracovných miest. Tieto hospodárske, environmentálne a sociálne prínosy by sa mali rovnomerne rozdeliť v celej EÚ. Je dôležité zamerať sa nielen na suroviny, ktoré sú podľa metodiky navrhnutej Európskou komisiou klasifikované ako „kritické“. Za strategicky dôležité by sa mali uznať aj suroviny, ktoré sú základnou súčasťou mnohých dodávateľských hodnotových reťazcov a pri dobývaní a ťažbe ktorých sa tiež získavajú kritické suroviny. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Neustály a predvídateľný dopyt EÚ po kritických a strategických surovinách je základnou podmienkou posilnenia domácich a svetových obchodných vzťahov a dodávateľských reťazcov. Keďže dopyt po surovinách neustále rastie, EÚ by mala aj naďalej zvyšovať svoju schopnosť získavať zdroje na domácom aj medzinárodnom trhu. Spoľahlivosť a predvídateľnosť v dodávateľských reťazcoch sú kľúčom k zachovaniu priemyselnej výroby a súvisiacej infraštruktúry v členských štátoch, sú však aj nevyhnutným predpokladom posilnenia odolnosti EÚ, pokiaľ ide o kritické suroviny. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Potreba kritických a strategických surovín je jedným z ukazovateľov, ktoré nám umožňujú posúdiť a stanoviť typ priemyselnej výrobnej kapacity EÚ, ako aj potreby v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, rekvalifikácie, celoživotného vzdelávania a certifikácie, ktoré by sme mali v EÚ zachovávať, aby sme zvládli svetovú hospodársku súťaž a predchádzali nielen závislosti od určitých surovín, ale aj podriadenosti v oblasti inovácií, výskumu a technologického vývoja. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Technologická a priemyselná kapacita na nahradenie kritických surovín sa považuje za nevyhnutný predpoklad pre posilnenie odolnosti, ale nie je možné ju dosiahnuť v krátkom časovom období a bez značných a stálych investícií do výskumu a vývoja s cieľom objavovať nové materiály. V porovnaní s dynamickým vývojom v Číne by sa dalo povedať, že odolnosť EÚ v súvislosti s kritickými surovinami možno posilniť realizáciou ambicióznych projektov na prepojenie a modernizáciu transeurópskych dopravných a energetických infraštruktúr a infraštruktúr informačných a komunikačných technológií (IKT). To všetko možno dosiahnuť v kontexte Európskej zelenej dohody. Zachová sa tak dostatočne vysoký dopyt po týchto surovinách v EÚ, ktorým sa stabilizujú globálne dodávateľské reťazce, čo povedie k prílivu nových investícií, a to nielen do priemyselných odvetví, ktoré tieto materiály spracúvajú, ale aj do výskumno-vývojových programov zameraných na nahrádzanie kritických surovín. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | Oznámenie Európskej komisie predstavuje krok vpred a poskytuje jasný plán s iniciatívami a opatreniami, ktoré sa majú prijať na európskej úrovni, a preto EHSV odporúča, aby Európsky parlament a Rada podporili tento prístup na zlepšenie odolnosti EÚ v oblasti kritických surovín. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Investície do udržateľnej ťažby síce vytvárajú dodávky, pracovné miesta a hospodársky pokrok, ale musia tiež zabezpečiť zlepšenia v sociálno-ekonomickej a environmentálnej oblasti na základe sociálnej zodpovednosti podnikov. Kľúčovou otázkou je, ako dosiahnuť rovnováhu medzi podporou udržateľnej ťažby v Európe a zabezpečením prijatia širokou verejnosťou. Mimoriadne dôležité je zvyšovanie informovanosti občanov. |
| --- | --- |

5.2.

Európska zelená dohoda, ciele v oblasti klímy do rokov 2030 a 2050 a dopyt po surovinách

| 5.3. | Čisté a obehové hospodárstvo je prísľubom zníženia našej závislosti od dovážaných materiálov a energie, zníženia negatívneho vplyvu EÚ na zdravie a životné prostredie, vytvorenia budúcich hospodárskych modelov a väčšieho počtu pracovných miest na miestnej úrovni. Takisto pomôže zlepšiť sebestačnosť a vyriešiť problémy s odolnosťou v súvislosti s globálnymi dodávateľskými reťazcami, ktoré odhalila pandémia COVID-19. EHSV už požadoval jasnú stratégiu, aby sa EÚ stala „svetovým lídrom v oblasti obehového hospodárstva a čistých technológií. Bude pracovať na tom, aby dekarbonizovala energeticky náročné priemyselné odvetvia.“ (10) |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | V oznámení Komisie sa neuvádza ani nerozoberá hlbokomorská ťažba (11), ani v ňom nie je snaha zmeniť vnímanie, že ťažobný priemysel nie je ekologický. V niektorých prípadoch však „ekologický“ je vďaka udržateľným postupom ťažby. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komisia naznačuje, že banský odpad je bohatý na kritické suroviny a môže byť základom nových hospodárskych činností. Nejasná je však úroveň potrebných investícií, ako aj miera prijatia takýchto opatrení verejnosťou. Hospodárske príležitosti vyplývajúce z kritických surovín v banskom odpade súvisia nielen s lokalitami ťažby uhlia, ale aj iných rúd, ako je železo, zinok alebo nikel. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Zvyšovanie kapacity v oblasti recyklácie, ťažby a spracovania kovov je nevyhnutné pre vývoj ekologických a čistých technológií potrebných na zelenú energetickú transformáciu a v širšom rozsahu aj na zelenú transformáciu priemyslu. Zhodnocovanie strategických a kritických materiálov je kľúčové, a preto je potrebné zaviesť inovačné technológie na triedenie a spracovanie odpadu. Obidve možnosti získavania surovín na úrovni EÚ – ťažbu aj opätovné použitie – treba náležite podporovať a financovať. |
| --- | --- |

5.6.

Zoznam kritických surovín EÚ – metodika posudzovania

| 5.7. | Na základe nového technologického vývoja by sa každé dva roky mala vykonať revízia zoznamu kritických surovín v EÚ. Európska komisia uvádza monitorovanie opatrení predložených v súčasnom návrhu. Počas tohto obdobia sú potrebné posúdenia vplyvu s možnosťou zmeny/regulácie. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komisia v tomto oznámení zdôrazňuje, že pravidelne posudzovaný zoznam kritických surovín je dôležitý aj pri podpore udržateľného a zodpovedného získavania surovín. Metodika používaná pri pravidelnom posudzovaní tohto zoznamu by sa preto mala prehodnotiť s ohľadom na dodržiavanie UDHR (12), UNGP (13) vrátane základných pracovných práv MOP, Deklaráciu MOP o základných zásadách a právach pri práci, ktorá obsahuje základné pracovné normy, a deklaráciu o nadnárodných podnikoch (14), ako aj ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja (15). |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Riziká porušovania ľudských práv vrátane porušovania ľudských práv v súvislosti s podnikaním v globálnych hodnotových reťazcoch (16) alebo ničenia životného prostredia v krajinách, ktoré sú potenciálnymi producentmi, sa musia účinne zohľadniť v metodike pravidelného posudzovania zoznamu kritických surovín. Preto treba nájsť vhodné kritériá a zahrnúť ich do metodiky posudzovania. To je prvoradé vzhľadom na to, že komisár EÚ pre spravodlivosť pracuje na smernici o povinnej náležitej starostlivosti, ktorá má byť predložená v prvej polovici roka 2021. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Kritické suroviny sa vo všeobecnosti chápu ako materiály pochádzajúce z ťažobného priemyslu, zahŕňajú však oveľa rozsiahlejšie spektrum. Napríklad materiály na báze dreva sa môžu účinne využívať v oveľa väčšom rozsahu ako v minulosti. Ide o oblasť, ktorá rýchlo napreduje: od textilu po nové technológie v oblasti ľahších a ekologicky vhodnejších batérií. Okrem toho má biohospodárstvo jedinečné možnosti, ako zvýšiť odolnosť hospodárstva EÚ a geopolitickú stabilitu nášho kontinentu. Využívanie obnoviteľných materiálov by zároveň pomohlo zmierniť zmenu klímy a umožnilo udržiavať fosílne emisie v zemi a vytvárať ekologickú odolnosť voči odvetviam fosílnych palív. |
| --- | --- |

5.10.

Mapovanie surovín EÚ

| 5.11. | Návrh na zmapovanie potenciálnych dodávok druhotných kritických surovín zo zásob v EÚ a odpadov z EÚ je kľúčovým opatrením na zlepšenie odolnosti EÚ v oblasti surovín. Komisia preto musí toto zmapovanie stanoviť za prioritu a vykonať ho do konca roka 2021 namiesto v súčasnosti plánovaného termínu do roku 2022, čím dostupné údaje sprístupní zainteresovaným stranám a občanom. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Vzhľadom na súčasný nedostatok prehľadu a informácií o dostupnosti druhotných surovín v rámci EÚ sa ako prioritné opatrenie musia sledovať sektorovo špecifické aj medziodvetvové toky strategických a kritických materiálov, a to vrátane využívania digitálnych nástrojov a nástrojov veľkých dát. |
| --- | --- |

5.12.

Ťažba, súvisiace zručnosti a spoločenská oprávnenosť vykonávania činností

| 5.13. | Činnosti spojené s ťažbou a dobývaním surovín sú nevyhnutné z hľadiska znižovania ohrozenia dodávok, napríklad pri zabezpečovaní materiálov na zavádzanie nízkouhlíkových technológií a v poľnohospodárstve a na zvyšovanie odolnosti výrobných hodnotových reťazcov. Európske odvetvie nerastných surovín môže zabezpečiť dostupnosť základných surovín potrebných pre súčasné a budúce technológie na vytvorenie klimaticky neutrálneho obehového hospodárstva, ktoré efektívne využíva zdroje a je orientované na služby a dobré životné podmienky, pričom bude získavať suroviny udržateľným a zodpovedným spôsobom. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Ťažba v Európe sa navyše v porovnaní s krajinami mimo EÚ realizuje podľa najvyšších environmentálnych a sociálnych noriem. Priemysel v Európe sa zaviazal významne prispievať k zmierňovaniu zmeny klímy: nielenže neustále skúma metódy dekarbonizácie s cieľom efektívne a účinne uspokojiť neustále sa zvyšujúci dopyt po zdrojoch, ale zároveň umožňuje zlepšovať environmentálne vlastnosti ďalších hospodárskych činností. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Faktom je, že v rozvojových krajinách existuje veľmi málo príkladov takého vývozu surovín, ktorý by stimuloval udržateľný hospodársky a sociálny rozvoj, z ktorého by mali prospech široké vrstvy obyvateľstva. Naopak, táto situácia so sebou často prináša sociálne vykorisťovanie a znečisťovanie životného prostredia, pričom z nej profitujú len niektorí. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Suroviny musia slúžiť nielen na zaručenie hospodárskej prosperity v Európe, ale musia byť aj základom udržateľného, t. j. sociálne a environmentálne kompatibilného hospodárskeho rozvoja v krajinách pôvodu. V tomto zmysle by sa EÚ mala stať proaktívnou a jasne podporovať všetky predstaviteľné snahy spoločností, ktoré prechádzajú od predchádzajúcej politiky jednostranného zabezpečenia čo najlacnejších surovín smerom k novému prístupu „strategického partnerstva“. Takéto strategické partnerstvo musí spravodlivo zohľadňovať hospodárske, sociálne a ekologické potreby a záujmy krajín, ktoré sú dodávateľmi, aj krajín, ktoré sú odberateľmi surovín, a podporovať a propagovať taký sociálno-ekonomický rozvoj v krajinách pôvodu, o ktorom si samy rozhodnú. Vytvorením „partnerských podmienok“ možno dosiahnuť vysokú úroveň dôvery, stálosti, bezpečnosti a spoľahlivosti v obchodných vzťahoch v spoločnom záujme a na základe vzájomného rešpektu. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Vždy je potrebné porovnávať miestne environmentálne problémy s výhodami, ktoré by takéto projekty mohli priniesť pri riešení širších európskych a celosvetových problémov s CO2, ako je napríklad dopyt po väčšom množstve medi. Takéto vyváženie by malo byť súčasťou uprednostňovania projektov v oblasti ťažby v Európe. Toto uprednostňovanie by malo zahŕňať aj regionálne hospodárske hľadiská. |
| --- | --- |

5.17.

| 5.18. | Nestačí mať prístup k surovinám, ak EÚ nemá moderné spracovateľské zariadenia. Komisár Breton uviedol, že „v prípade kritických surovín je cieľom mať na začiatku budúceho desaťročia európske kapacity na ťažbu a rafináciu surovín“. To nie je dostatočne ambiciózne. EHSV preto odporúča, aby EÚ podporila okamžité investície a spoločné regulované stimuly pre investorov. Na urýchlenie „strategickej autonómie“ Európy, pokiaľ ide o kritické suroviny, by sa malo zvážiť vytvorenie európskeho partnerstva (Horizont Európa) alebo dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu. Takýto dôležitý projekt spoločného európskeho záujmu by sa mal vzťahovať na celý dodávateľský reťazec kritických surovín: od posudzovania domácich zdrojov nerastných surovín cez ťažbu, tavenie, transformáciu, recykláciu až po zmenu účelu použitia. Pokiaľ ide o batérie, vytvorenie plne integrovaného domáceho hodnotového reťazca vzácnych zemín skutočne bude mať kľúčový význam pre realizáciu súbežnej digitálnej a ekologickej transformácie. |
| --- | --- |

5.18.

| 5.19. | V Európe prebiehajú štyri kľúčové priemyselné projekty v oblasti udržateľnej ťažby a spracovania v celkovej hodnote takmer 2 miliardy EUR. Očakáva sa, že do roku 2025 pokryjú 80 % našej potreby lítia v odvetví výroby batérií. Tieto projekty by mohli byť inšpiráciou z hľadiska pokrytia ďalších surovín nevyhnutných pre európske hodnotové reťazce v mnohých ďalších strategických odvetviach. |
| --- | --- |

5.19.

| 5.20. | V priemysle sa už využíva automatizácia, digitalizácia, technológia blockchainu a umelá inteligencia, je však potrebné preskúmať využitie programu Copernicus na identifikáciu nových lokalít ťažby surovín a monitorovanie environmentálnej stopy. EHSV už navyše odporúčal „vypracovať regulačný plán EÚ na riešenie výzev, ktoré prináša digitálna transformácia surovinového odvetvia, zaoberajúci sa témami, ako je kybernetická bezpečnosť, umelá inteligencia, automatizácia, viacúrovňové riadenie a ťažba z morí a kozmického priestoru“ (17). |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Mali by sa vyvinúť nové metódy ťažby, zhodnocovania a výroby, ktoré by mali spĺňať najvyššie environmentálne a sociálne normy. Využívanie zdrojov zo skládok a banských odkalísk v EÚ predstavuje potenciálny zdroj kritických surovín. Špecialisti na životné prostredie medzitým naliehajú, aby do procesu rozhodovania o budúcich lokalitách ťažby boli zapojené miestne komunity. |
| --- | --- |

5.21.

| 5.22. | Banské zručnosti možno využiť pri ťažbe kovov a nerastov prípadne aj v tých istých regiónoch. Mechanizmus pre spravodlivú transformáciu pomôže uhoľným regiónom a regiónom s vysokými emisiami CO2 prostredníctvom udržateľného financovania infraštruktúry dostupného v rámci programu InvestEU. Je však potrebný čas a stimuly pre investorov, rovnako ako právne predpisy o rýchlejších postupoch udeľovania povolení (riešením by mohlo byť nariadenie EÚ). Sociálne normy a normy v oblasti životného prostredia a udržateľnosti sú kľúčovými požiadavkami pre všetky budúce projekty EÚ. |
| --- | --- |

5.22.

| 5.23. | Jedným z hlavných predpokladov účinných politík miestneho obsahu pri vytváraní väčšieho počtu ekologickejších a lepšie platených pracovných miest v krajinách bohatých na nerastné suroviny je dostupnosť požadovaných zručností a schopností na uspokojenie požiadaviek priemyslu počas celého životného cyklu bane. Je tiež nevyhnutné vyvinúť nové zručnosti a prispôsobiť existujúce zručnosti, aby bolo možné rýchlo reagovať na technologické zmeny. V posledných štúdiách sa potvrdil pravdepodobný vplyv nových technológií na povahu pracovných miest, pričom sa poukázalo na to, že v ťažobnom sektore sa budú vyžadovať nové zručnosti nielen v nových povolaniach, ale aj v tých súčasných, pretože súčasné prevádzkové pracovné miesta sa s najväčšou pravdepodobnosťou budú musieť prispôsobiť automatizácii. Prepúšťaniu by sa malo zabrániť pomocou sociálneho dialógu, rekvalifikáciou pracovníkov a zabezpečením prístupu k novým pozíciám a pracovným miestam vytvoreným v rámci nových technológií a recyklačných procesov. |
| --- | --- |

5.23.

| 5.24. | Vzdelávanie, odborná príprava, rekvalifikácia a certifikácia majú nesmierny význam pre budúcnosť odvetvia a je dôležité, aby boli predmetom sociálneho dialógu, pričom nadobudnutie potrebných zručností si vyžaduje čas a financovanie. Špeciálne odbory ako geológia, hutníctvo a baníctvo by sa mohli vyučovať aj na vysokoškolskom stupni. |
| --- | --- |

5.24.

Investície

| 5.25. | Prieskum je vysoko riziková činnosť, ktorou sa významne zvyšujú kapitálové náklady. Zníženie rizika prostredníctvom záruk za úvery a režimov odpisovania môže výrazne podporiť investície. Medzi ďalšie daňové stimuly patria daňové úľavy a štátna pomoc. Tieto mechanizmy sa v odvetví ťažby a spracovania na celom svete bežne využívajú, v EÚ ale nie. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | Musí sa vyvinúť a navrhnúť efektívny systém finančných stimulov s cieľom podporiť ekologické zmeny v odpadovom priemysle. Okrem toho by sa mali ukladať sankcie za neprimerané používanie cenných zdrojov z odpadu. |
| --- | --- |

5.26.

| 5.27. | Posilnenie schopnosti EÚ účinne prekonávať colné a necolné prekážky obchodu, a to aj v oblasti dumpingu a verejného obstarávania, ktoré zaviedli naši medzinárodní partneri, je nevyhnutné na zabezpečenie rovnakých podmienok v oblasti obchodu so surovinami. |
| --- | --- |

5.27.

| 5.28. | V Európe sú potrebné značné investície do výskumu a vývoja, aby si udržala vedúce postavenie v globálnych hodnotových reťazcoch. Je dôležité držať krok s ostatnými hospodárskymi mocnosťami, čo si vyžaduje dôslednú koordináciu nástrojov rôznych politík vrátane novej priemyselnej stratégie a obchodnej politiky EÚ. Vykonávanie nariadenia o preverovaní priamych zahraničných investícií je na ochranu strategických hodnotových reťazcov EÚ čoraz dôležitejšie. |
| --- | --- |

5.28.

| 5.29. | EÚ musí venovať osobitnú pozornosť monitorovaniu svetových trhov so surovinami, ako aj vývoju strategických dodávateľských reťazcov. Spoľahlivé a úplné informácie musia prichádzať od všetkých členských štátov a zainteresovaných strán prostredníctvom štandardizovaných formátov vykazovania údajov. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Investície spoločností EÚ do ťažby, spracovania a recyklácie súvisiace s ekologickou transformáciou musia podporovať úsilie v odvetví o zapojenie sa do transformácie a pokroku pri dosahovaní cieľov v oblasti klimatickej neutrality (18). Toto odvetvie by malo ťažiť z jednoduchého prístupu k udržateľnému financovaniu, ale len vtedy, keď jeho plánované investície, plány výskumu a vývoja a projekty priemyselnej transformácie preukážu jasné dodržiavanie cieľov v oblasti klímy, plnú a produktívnu zamestnanosť, udržateľný hospodársky rast a dôstojnú prácu pre všetkých. EHSV vo svojom predchádzajúcom stanovisku už uviedol, že „udržateľný rast by sa mal vzťahovať na environmentálny, hospodársky a sociálny rozmer a rozmer riadenia v rámci vyváženého, globálneho a komplexného prístupu zosúladeného so všetkými cieľmi trvalo udržateľného rozvoja a Parížskej dohody o zmene klímy, a to stanovením minimálnych prierezových podmienok, ktoré nemožno nahradiť“. (19) |
| --- | --- |

5.30.

| 5.31. | Okrem toho by sa ťažobné projekty, ktoré vykazujú rovnaké záväzky, mali podporovať a stimulovať aj v rámci dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu a projektov spoločného záujmu. Hodnotenie prínosu takýchto investícií a projektov sa zameria aj na identifikáciu akejkoľvek environmentálne klamlivej reklamy alebo zavádzajúcich informácií. |
| --- | --- |

5.31.

Obchod a medzinárodný rozmer

| 5.32. | Čína dnes zabezpečuje 98 % dodávok prvkov vzácnych zemín do EÚ. Vstupujeme do éry veľkej geopolitickej hospodárskej súťaže, preto má rozvinutie účinnej hospodárskej diplomacie na úrovni EÚ kľúčový význam, aby sa zabezpečil prístup k diverzifikovaným dodávateľom a zároveň sa investovalo do možností opätovného použitia a recyklácie. V tejto súvislosti EHSV trvá na tom, aby sa nadviazali strategické partnerstvá s podobne zmýšľajúcimi národmi v multilaterálnom rámci s cieľom zabrániť tomu, aby prerušenia dodávok (niekedy politicky motivované) viedli k stagnácii v sofistikovaných priemyselných hodnotových reťazcoch v EÚ. |
| --- | --- |

5.32.

| 5.33. | Posilnenie úlohy eura ako medzinárodnej a referenčnej meny je zásadné pri predchádzaní nestálosti cien a zmenšovaní závislosti zainteresovaných strán v EÚ od amerického dolára. Európska komisia by mala hľadať spôsoby, ako dostupnými nástrojmi hospodárskej diplomacie a obchodnej politiky podporiť obchodovanie s kritickými surovinami v eurách. V tejto súvislosti vítame oznámenie Európskej komisie s názvom Európsky hospodársky a finančný systém: podpora otvorenosti, sily a odolnosti (20). |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | Vývoz druhotných surovín musí byť povolený len vtedy, ak to má zmysel z hľadiska udržateľnosti. EÚ by sa však mala usilovať o zmenu pravidiel hry a umožnenie vývozu odpadu obsahujúceho cenné suroviny, iba ak je to užitočné z hľadiska udržateľnosti. Presnejšie povedané by k vývozu tohto druhu odpadu malo dôjsť iba vtedy, ak sú v mieste určenia environmentálne a sociálne normy a opatrenia na zmiernenie vplyvu na klímu rovnocenné s normami EÚ. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.35. | Musí sa posilniť medzinárodná spolupráca v rámci OECD, OSN, WTO a G20 s ohľadom na budúcu udržateľnosť odvetvia a záujem EÚ o zabezpečenie prístupu ku kritickým surovinám. Pre európske zainteresované strany je nevyhnutné zabezpečiť rovnaké podmienky v porovnaní s ostatnými časťami sveta. EÚ musí využiť všetky nástroje, ktoré má k dispozícii vrátane obchodných dohôd a strategických partnerstiev, aby vytvorila podmienky na uľahčenie vzniku spoločných podnikov EÚ v tretích krajinách s bohatými zdrojmi, najmä v Afrike a Južnej Amerike, pričom vždy musí brať do úvahy zodpovedné získavanie surovín a najlepšie postupy v oblasti obchodného správania. Integrácia krajín západného Balkánu do dodávateľského reťazca EÚ je takisto nevyhnutná. |
| --- | --- |

5.35.

V Bruseli 25. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Napríklad rôzne členské štáty používajú rozdielne klasifikačné metódy na hodnotenie nebezpečných vlastností odpadu. Tým sa vytvára zbytočná byrokracia – príliš veľa dokumentov, zdĺhavé procesy, nesúlad medzi orgánmi – a zbytočná záťaž v dôsledku finančnej záruky súvisiacej s prepravou odpadu, ktorá závisí od klasifikácie odpadu.

1

(2)  Všeobecná deklarácia ľudských práv

2

(3)  Hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv.

3

(4)  Tripartitná deklarácia o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky.

4

(5)  Ciele Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja.

5

(6)  Hodnotiaca tabuľka EÚ pre suroviny za rok 2018.

6

(7)  Zdroj: Euromines.

7

(8)  Medzinárodný panel pre zdroje v rámci programu OSN pre životné prostredie.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 108.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 108.

10

(11)  Úlohou Medzinárodného orgánu pre morské dno je legálne a prakticky umožniť ťažbu na morskom dne.

11

(12)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

12

(13)  https://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf.

13

(14)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

14

(15)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

15

(16)  Global Value Chains, GVC.

16

(17)  Ú. v. C 429, 11.12.2020, s. 37.

17

(18)  Správa spoločnosti McKinsey How the European Union could achieve net-zero emissions at net-zero cost, 3. decembra 2020: „Dosiahnutie nulovej bilancie by si počas nasledujúcich 30 rokov vyžadovalo investície v odhadovanej výške 28 biliónov EUR do čistých technológií a techník“. „[...] Z tohto 5,4 bilióna EUR by sa približne 1,5 bilióna EUR investovalo do stavebníctva (29 %), 1,8 bilióna EUR do energetiky (33 %), 410 miliárd EUR do priemyslu (8 %), 76 miliárd EUR do poľnohospodárstva (približne 1 %) a 32 miliárd EUR do dopravy (menej ako 1 %). Približne 1,5 bilióna EUR (28 %) by bolo určených na financovanie infraštruktúry na zlepšenie prenosu a distribúcie energie vo všetkých odvetviach.“

18

How the European Union could achieve net-zero emissions at net-zero cost

(19)  ECO/456, Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 73).

19

Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu

(20)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, COM(2021) 32 final, 19. januára 2021, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0032.

20

---

| 9.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 220/128 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 220/128

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Požiadavky na udržateľnosť batérií v EÚ

[COM(2020) 798 final – 2020/353 (COD)]

(2021/C 220/18)

| Spravodajca: | Bruno CHOIX |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Franck UHLIG |

Spravodajca:

Bruno CHOIX

Pomocný spravodajca:

Franck UHLIG

| Konzultácia | Európsky parlament, 18. 1. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 1. 12. 2020 |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) |
| Prijaté v sekcii | 5. 3. 2021 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 559 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 256/0/4 |

Konzultácia

Európsky parlament, 18. 1. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

1. 12. 2020

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI)

Prijaté v sekcii

5. 3. 2021

Prijaté v pléne

24. 3. 2021

Plenárne zasadnutie č.

559

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

256/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje opatrenia stanovené v nariadení [COM(2020) 798 final – 2020/0353(COD)], ktoré navrhla Európska komisia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že zabránenie fragmentácii vnútorného trhu prostredníctvom možných odlišných prístupov zo strany členských štátov je kľúčová otázka, ktorou by sa mali zaoberať všetky zainteresované strany. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV žiada, aby sa vymedzili presnejšie a operatívnejšie mechanizmy a nástroje riadenia, ktoré by umožnili vykonávanie nového nariadenia so zapojením zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV navrhuje reagovať na tieto výzvy ďalším posilňovaním úlohy a zdrojov Európskej chemickej agentúry (ECHA). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pokiaľ ide o otázky týkajúce sa zdravia, bezpečnosti a pracovných podmienok pri výrobe, ako aj recyklácie a repasovania batérií, EHSV navrhuje posilniť úlohu Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pokiaľ ide o vykonávanie povinnosti náležitej starostlivosti pri monitorovaní dodávateľského reťazca v oblasti batérií, EHSV požaduje úplnú transparentnosť pri implementácii tohto systému dohľadu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Recyklácia, renovácia a opätovné použitie umožňujú zabezpečiť dodávateľský hodnotový reťazec. Podpora výskumu a vývoja v oblasti ekodizajnu je nevyhnutná. EHSV navrhuje, aby sa to uskutočnilo vo forme dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pokiaľ ide o otázky týkajúce sa pracovných miest a zručností zamerané na podporu rozvoja európskeho priemyselného sektora pre oblasť udržateľných batérií, EHSV navrhuje rozšíriť a posilniť úlohu Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania (Cedefop), ako aj úlohu príslušných európskych výborov pre medziodvetvový dialóg prostredníctvom spravodlivej transformácie začlenenej do Európskej zelenej dohody. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa v súvislosti s iniciatívou Komisie „Pakt pre zručnosti“ a európskymi projektmi ALBATTS, DRIVES a COSME domnieva, že prioritou je najmä identifikovať a zrealizovať vzdelávacie projekty v oblasti ekodizajnu a recyklácie batérií s primeranými finančnými prostriedkami na zabezpečenie ich úspechu s aktívnou účasťou sociálnych partnerov a v spolupráci s akýmikoľvek priamo súvisiacimi vnútroštátnymi mechanizmami alebo určitými oblasťami zamestnanosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | V súlade so záväzkami prijatými EÚ v oblasti uhlíkovej neutrality EHSV navrhuje urýchlene zaviesť maximálne limity, pokiaľ ide o uhlíkovú stopu spojenú s výrobou batérií, ako aj s logistikou dodávok materiálu a posilniť zdroje pridelené Komisiou na rýchly vývoj a implementáciu nástrojov na hodnotenie a monitorovanie uhlíkovej stopy v sektore batérií. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV považuje za potrebné stanoviť zodpovednosť výrobcu, ktorá bude v súlade s podporou ekodizajnu. V tejto súvislosti sa javí ako nevyhnutné oddeliť koniec životnosti batérií od konca životnosti prístrojov, ktoré ich používajú. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV navrhuje, aby sa popri pojme „skončenie životnosti“ zaviedol aj pojem „skončenie použiteľnosti“ s cieľom podporiť opätovné použitie, obnovu alebo druhotné využitie a recykláciu batérií. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Ustanovenia návrhu nariadenia týkajúce sa označovania by mali zahŕňať povinnosť lepšie informovať osoby o možných rizikách iných nebezpečných látok, než sú kadmium, olovo a ortuť, ako aj o iných rizikách súvisiacich s bezpečnosťou, aby sa mohli informovane rozhodnúť a lepšie používať batérie. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Úvod

| 2.1. | Európska komisia predložila 10. decembra 2020 návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady [COM(2020) 798 final – 2020/0353(COD)] o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES zo 6. septembra 2006 o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020 z 20. júna 2019 o dohľade nad trhom a súlade výrobkov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cieľom navrhovaného nariadenia je vytvoriť rámec Únie pokrývajúci celý životný cyklus batérií vrátane harmonizovaných a ambicióznejších pravidiel týkajúcich sa batérií, ich komponentov, použitých batérií a recyklátov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Hlavnými cieľmi tohto nariadenia sú posilniť udržateľnosť batérií počas celého ich životného cyklu zabezpečením minimálnych požiadaviek na udržateľnosť batérií uvádzaných na vnútorný trh EÚ, zvýšiť odolnosť dodávateľského reťazca batérií v EÚ podporou obehového hospodárstva a zmierniť environmentálne a sociálne vplyvy vo všetkých fázach životného cyklu batérie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ide najmä o posilnenie výroby vysokokvalitných a vysokovýkonných batérií a ich uvádzania na trh EÚ, rozvíjanie a využívanie potenciálu EÚ v oblasti primárnych aj druhotných surovín potrebných na výrobu batérií zabezpečovaním ich výroby efektívnym a udržateľným spôsobom a zabezpečovanie fungovania trhov s druhotnými surovinami a súvisiacich priemyselných procesov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prostredníctvom tohto nariadenia má Komisia v úmysle podporovať inovácie, ako aj rozvoj a uplatňovanie technologických odborných poznatkov získaných v rámci EÚ. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | To by malo z hľadiska logiky obehového hospodárstva umožniť zníženie závislosti EÚ od dovozu surovín a vzácnych zemín strategického významu a vykonávanie vhodného zberu a recyklácie všetkých použitých batérií. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | S cieľom znížiť environmentálne a sociálne vplyvy sa prostredníctvom nariadenia musí prispievať k zodpovednému zabezpečovaniu zdrojov, podporovať efektívne využívanie surovín a recyklovaných materiálov, znižovať emisie skleníkových plynov počas celého životného cyklu batérií, znižovať riziká pre ľudské zdravie a kvalitu životného prostredia a zlepšiť sociálne podmienky dotknutého obyvateľstva. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | V Európe bude v nasledujúcom desaťročí technológia batérií jedným z hlavných katalyzátorov zelenej energetickej transformácie. Umožnením elektrifikácie dopravy, ak je to vhodné, a využívania obnoviteľných energií ako spoľahlivých zdrojov energie by malo používanie batérií prispieť k dosiahnutiu európskych cieľov Parížskej dohody o zmene klímy. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Podľa podpredsedu Komisie Maroša Šefčoviča by EÚ vzhľadom na pokrok dosiahnutý v rámci Európskej aliancie pre batérie (EBA), ktorú vytvorila Komisia v roku 2017, mohla do piatich rokov zabezpečiť až 80 % svojich potrieb. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Táto strategická autonómia sa vybuduje v spolupráci s EBA s cieľom ponúknuť právne nástroje a spojiť členské štáty, automobilový, surovinový a chemický priemysel, a tak navrhnúť a implementovať stopercentne európske hodnotové reťazce s prvými zariadeniami na výrobu európskych batérií, ktoré by sa mali uviesť do prevádzky v roku 2021 alebo 2022. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV podporuje opatrenia stanovené v nariadení navrhnutom Komisiou s ohľadom na ich schopnosť čeliť mnohým výzvam, ktoré predstavuje globálny rast výroby a spotreby batérií. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V súlade so strategickou autonómiou EÚ však EHSV upozorňuje, že je potrebné ich posilniť a implementovať rýchlo, aby sa zabránilo nielen zvýšeniu technologickej, priemyselnej a energetickej závislosti používateľov batérií v EÚ od ázijských alebo amerických výrobcov, ale aj premiestneniu európskych automobilových závodov do tretích krajín v regiónoch, ktoré sa nachádzajú v blízkosti zariadení na výrobu batérií, s negatívnymi hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi dôsledkami, ako sa už uviedlo v predchádzajúcom stanovisku EHSV (1). Okrem toho je potrebné chrániť záujmy európskych podnikov tým, že sa v plnej miere využijú všetky príslušné nástroje EÚ. V tejto súvislosti by chcel EHSV vyjadriť aj svoje obavy ohľadom toho, ako chce Komisia overiť a zabezpečiť dodržiavanie požiadaviek týkajúcich sa uhlíkovej stopy (metodika zatiaľ neexistuje), úrovne recyklovaného obsahu a náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci. EHSV v tomto ohľade trvá na dôkladnom preskúmaní súladu dovážaných výrobkov s cieľom zabrániť nekalej hospodárskej súťaži zo zahraničia. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Solárne panely, veterné elektrárne a batérie sú pre náš nový priemyselný model zásadné (2). Závisia od surovín a materiálov, know-how a pridanej hodnoty pochádzajúcich najmä z krajín mimo EÚ. V súčasnosti sa v Európe vyrába ani nie 1 % svetovej produkcie lítiových batérií (3). S cieľom zabezpečiť účinnú a bezpečnú realizáciu existujúcich a budúcich plánov elektrizačných sústav EHSV odporúča, aby bol rozvoj európskeho odvetvia stacionárnych batérií sprevádzaný stanovením celoeurópskeho rámca pre využívanie technológie V2G (energetické prepojenie vozidla a siete). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV podporuje návrhy na zvýšenie udržateľnosti dopravy a strategický akčný plán pre batérie zameraný na zníženie energetického deficitu v Európe a vytvorenie hodnotového reťazca batérií. Dekarbonizácia dopravy a prechod na čistú energiu je jedným z kľúčových aspektov tretieho balíka opatrení v oblasti mobility, Európskej zelenej dohody a stratégie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu. Táto iniciatíva patrí do širšieho rámca akčného plánu pre obehové hospodárstvo (4). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Európska platforma subjektov obehového hospodárstva môže zohrať úlohu v komunikácii o týchto témach (5). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Takisto je potrebný vhodný systém na informovanie koncových používateľov o kvalite batérií dostupných na trhu a na zvýšenie informovanosti spotrebiteľov o ich úlohe pri zbere odpadu z batérií. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Najlepším spôsobom, ako zabezpečiť, aby boli vyrobené batérie „čisté“, je dodržiavať európske normy a pravidlá v oblasti životného prostredia, ako to presadzuje napríklad prístup obehového hospodárstva od baní až do konca životnosti batérií. Zásadný význam majú veľké investície určené na tento cieľ z priemyselného odvetvia, pričom úlohou Komisie je vymedziť náležité podmienky, ako sú technické normy (6). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV podporuje návrh nariadenia, ktorý predložila Komisia a ktorý sa týka zohľadnenia výzev spojených s kritickými surovinami používanými v batériách, ako sa uvádza v oznámení Európskej komisie z 3. septembra 2020 s názvom Odolnosť v oblasti kritických surovín: zmapovanie cesty k väčšej bezpečnosti a udržateľnosti. Kritickými surovinami používanými v batériách sú lítium, kobalt, prírodný grafit a antimón, pričom za dva hlavné parametre pri určovaní kritického významu sa považujú hospodársky význam a riziko ohrozenia dodávok. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV už vyjadril svoju podporu zavedeniu záväzných právnych požiadaviek na posilnenie trhu s druhotnými surovinami najmä v prípade obalov, vozidiel, stavebných materiálov a batérií (7). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Uskladňovanie energií z obnoviteľných zdrojov a ich vývoj predstavujú vzhľadom na ich nestály tok skutočnú výzvu. Uskladňovanie je pre Európsku úniu strategickou otázkou v záujme zaistenia bezpečnosti stálych dodávok energie do Únie a fungujúceho trhu s energiou, a to tak z technického hľadiska, ako i z hľadiska rozpočtu. EHSV pripomína, že s uskladňovaním energie môžu byť súčasne s výhodami spojené nielen významné finančné, ale aj environmentálne a zdravotné náklady. Výbor preto podporuje systematické uskutočňovanie posúdení vplyvu, a to nielen na posúdenie konkurencieschopnosti technológií, ale aj ich vplyvu na životné prostredie a zdravie. EHSV takisto považuje za dôležité posúdiť účinky týchto technológií na vytváranie činností a pracovných miest. EHSV podporuje potrebu lepšej harmonizácie predpisov v oblasti uskladňovania energie medzi členskými štátmi. EHSV takisto vyzýva na začatie verejného dialógu v celej Európe o energetickej otázke (európsky dialóg o energetike), aby občan a celá občianska spoločnosť prevzali zodpovednosť za energetickú transformáciu a mohli ovplyvniť budúce rozhodnutia v oblasti technológií na uskladnenie energie (8). K tomu musí prispieť kvalita označovania batérií. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Ekonomická výzva je značná: Komisia odhaduje, že globálny dopyt po batériách sa do roku 2030 zvýši 14-násobne v porovnaní s úrovňou z roku 2018 a 17 % tohto dopytu by malo pochádzať z EÚ. Počet lítiových batérií by sa mal v období 2020 až 2040 zväčšiť 700-násobne. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Pri posudzovaní vplyvu vykonávania nových právnych predpisov na pracovné miesta a potrebu zručností vychádza nariadenie z dvoch referenčných štúdií, ktoré uverejnili Centrum pre európske politické štúdie (CEPS) (9) a mimovládna organizácia RREUSE (10), ako aj z výskumu Európskej aliancie pre batérie. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | V štúdii CEPS sa odhaduje, že rozvoj činností spojených so zberom a recykláciou batérií bude mať vplyv na vytváranie priamych a nepriamych pracovných miest: približne 850 pracovných miest s mierou recyklácie 55 % a 5 500 pracovných miest s mierou recyklácie 75 %. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Podľa štúdie organizácie RREUSE však činnosť spojená s opravou a opätovným použitím batérií vytvára päť- až desaťkrát viac pracovných miest v „ekvivalentoch plného pracovného času“ ako činnosť spojená so zberom a recykláciou, čo nastoľuje otázku politických dôsledkov opatrení, ktoré uprednostňujú sektor zberu a recyklácie pred sektorom opráv a opätovného používania batérií. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Nedostatok zručností sa týka najmä ekodizajnu batérií s cieľom optimalizovať ich životnosť a využitie. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Na zlepšenie investícií do udržateľnej výrobnej kapacity batérií z hľadiska sociálnych a environmentálnych rizík je potrebné zosúladiť projekty súvisiace s batériami s taxonómiou EÚ (11) v oblasti udržateľných činností s prihliadnutím na Program InvestEU. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV žiada, aby sa vymedzili presnejšie a operatívnejšie riadiace a vykonávacie mechanizmy a nástroje, ktoré umožnia skutočné a efektívne uplatňovanie všetkých opatrení stanovených v novom nariadení. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV preto navrhuje, aby sa na tieto výzvy reagovalo prehodnotením úlohy Európskej chemickej agentúry (ECHA) so sídlom v Helsinkách, ktorá je zodpovedná za vykonávanie nariadenia REACH (z roku 2005, revidovaného v roku 2018) o chemických látkach, aby sa do nej zahrnula registrácia, hodnotenie, monitorovanie a kontrola nových noriem a pravidiel stanovených v novom nariadení o udržateľnosti batérií. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Rozvoj udržateľného sektora batérií musí reagovať na problém súladu s normami EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorý predstavuje ochrana pracovníkov pri kontakte s batériami a recyklovateľnými surovinami, z ktorých sa vyrábajú priemyselne batérie alebo batérie do vozidiel. Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA) so sídlom v Bilbau vypracovala odborné posudky k tejto téme, ktoré je potrebné zohľadniť, aby nariadenie obsahovalo príslušné nariadenia. EHSV preto navrhuje posilniť aj úlohu agentúry EU-OSHA. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pokiaľ ide o vykonávanie náležitej starostlivosti pri monitorovaní dodávateľského reťazca batérií a nezávislého systému auditu, monitorovania a kontroly pod záštitou Európskej komisie, v súlade s pravidlami stanovenými v príručke OECD k tejto téme (12), EHSV požaduje úplnú transparentnosť pri implementácii tohto monitorovacieho systému. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pokiaľ ide o výzvy v oblasti pracovných miest a zručností s cieľom vykonávať opatrenia nariadenia zamerané na podporu rozvoja európskeho priemyselného sektora pre oblasť udržateľných batérií, EHSV navrhuje rozšíriť a posilniť úlohu strediska Cedefop v tejto oblasti, ako aj úlohu príslušných európskych výborov pre medziodvetvový dialóg (elektrická energia, metalurgia, chemický priemysel, ťažobný priemysel atď.) prostredníctvom spravodlivej transformácie začlenenej do Európskej zelenej dohody. Inštitúcie odborného vzdelávania v členských štátoch budú musieť zavádzať podobné vzdelávacie projekty do študijných programov pre študentov, aby sa zabezpečila dostupnosť vyškolených pracovníkov pre udržateľný európsky priemysel v oblasti batérií. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V rámci iniciatívy „Pakt pre zručnosti“ Európskej komisie sa začali realizovať projekty ALBATTS (Aliancia pre kvalifikáciu a odborné vzdelávanie v technológiách batérií), DRIVES (rozvoj a výskum inovačných odborných zručností) a COSME (viacročný európsky program pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP). EHSV sa domnieva, že prioritou je najmä identifikovať a zrealizovať vzdelávacie projekty v oblasti nových zručností venovaných ekodizajnu, ale aj diagnostike batérií na účely ich opravy, renovovania a recyklácie s aktívnou účasťou sociálnych partnerov a v spolupráci s akýmikoľvek priamo súvisiacimi vnútroštátnymi mechanizmami alebo určitými oblasťami zamestnanosti.
  Na zlepšenie udržateľnosti, kvality a bezpečnosti výrobkov a procesov a na zníženie nákladov je potrebný výskum a inovácie. To znamená okamžite uprednostniť výskum a vývoj batérií s holistickým prístupom v celom hodnotovom reťazci batérií a významnými a nepretržitými investíciami v priebehu času, ktoré pokrývajú krátkodobé aj dlhodobé výskumné priority. |
| --- | --- |

4.6.

Na zlepšenie udržateľnosti, kvality a bezpečnosti výrobkov a procesov a na zníženie nákladov je potrebný výskum a inovácie. To znamená okamžite uprednostniť výskum a vývoj batérií s holistickým prístupom v celom hodnotovom reťazci batérií a významnými a nepretržitými investíciami v priebehu času, ktoré pokrývajú krátkodobé aj dlhodobé výskumné priority.

| 4.7. | V oblasti uskladňovania energie budú mať batérie a vodík doplnkové funkcie. Cieľom bude maximalizovať súčinnosť medzi týmito dvoma technologickými riešeniami. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Očakáva sa, že nové digitálne technológie pomôžu urýchliť vývoj v sektore batérií: od zrýchleného objavovania materiálov po optimalizáciu medzisektorového využívania batériových systémov na podporu energetickej siete. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Recyklácia, obnova a opätovné použitie umožňujú zabezpečiť dodávateľský hodnotový reťazec. Podpora výskumu a vývoja v oblasti ekodizajnu je nevyhnutná. EHSV navrhuje, aby sa to uskutočnilo vo forme dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu. Cieľom je rozvíjať odborné znalosti, ktoré umožňujú čo najlepšie zhodnocovať batérie ich preorientovaním – pokiaľ je to možné – na obnovu, druhotné využitie alebo ešte lepšie zhodnotenie ich komponentov a implementáciu optimalizovaných procesov z hľadiska životného prostredia, zaručujúcich bezpečnosť zamestnancov a vyúsťujúcich do ekonomického modelu prispievajúceho k udržateľnosti tejto činnosti na európskom území. Ide najmä o úspešnú realizáciu konkurenčných priemyselných procesov, ktoré umožňujú vyrábať materiály v kvalite „batérií“ prostredníctvom recyklácie s výraznejšou podporou pre spoločnosti fungujúce integrovaným spôsobom s uzavretým cyklom. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | V súlade so záväzkami prijatými EÚ v oblasti uhlíkovej neutrality do roku 2050 (s prechodným cieľom znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 o 55 %) EHSV navrhuje urýchlene zaviesť maximálne limity (keďže dátum júl 2027 je v súvislosti s cieľmi stanovenými Európskou radou 11. decembra 2020 príliš neskoro), pokiaľ ide o uhlíkovú stopu spojenú s výrobou batérií, ako aj s logistikou dodávok materiálu, a rovnako posilniť zdroje pridelené Komisiou na rýchly vývoj a implementáciu nástrojov na hodnotenie a monitorovanie uhlíkovej stopy v sektore batérií. Prístup k strategickým materiálom pre batérie z baní (mestských alebo prírodných) nachádzajúcich sa na trhu, na ktorom sa batérie vyrábajú a recyklujú, by mal byť privilegovaný. Tieto opatrenia pomôžu zjednodušiť a minimalizovať logistické toky. Pokiaľ ide o výrobu batérií, hlavnú etapu v súvislosti s ich uhlíkovou stopou, nariadenie by malo podporovať procesy, ktoré šetria elektrinu a uprednostňujú použitie bezuhlíkových zdrojov energie. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV považuje za potrebné stanoviť zodpovednosť výrobcu, ktorá bude v súlade s podporou ekodizajnu, a najmä s podporou dizajnu batérií, ktorý uľahčí obnovu, repasovanie a opätovné použitie batérií. Táto potreba súvisí s druhotným využitím batérií, ktoré treba podporovať. V tomto ohľade sa javí ako nevyhnutné oddeliť skončenie životnosti batérií od skončenia životnosti prístrojov tak, že sa batériám štandardne nepripíše status odpadu, keď je prístroj, do ktorého sú zabudované, na konci svojej životnosti. Pri predpokladanom skončení životnosti batérie alebo prístroja, do ktorého sú zabudované, bude výrobca zodpovedný za preukázanie toho, že batéria musí dostať status odpadu. Bude to musieť dokázať prostredníctvom hodnotenia alebo skúšky vykonanej na batérii a písomne preukázať technickú nemožnosť opätovného použitia batérie pomocou obnovy alebo repasovania kompatibilného s podmienkami trhov, so zreteľom na súčasné technológie a odvetvia, ktoré by mohli slúžiť ako riešenie. Rovnako by sa popri pojme „skončení životnosti“ mal zaviesť aj pojem „skončenie použiteľnosti“ s cieľom podporiť opätovné použitie, obnovu alebo druhotné využitie a recykláciu batérií. Preto je potrebné, aby sa tieto nové subjekty a činnosti v novom nariadení zohľadnili. |
| --- | --- |

4.11.

V Bruseli 24. marca 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 102.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 108.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 51.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 254.

4

(5)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/en/.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 75.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 94.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 383, 17.11.2015, s. 19.

8

(9)  Drabik E. a Rizos V.: Prospects for electric vehicle batteries in a circular economy (Perspektívy batérií elektrických vozidiel v obehovom hospodárstve), CEPS, 2018.

9

Prospects for electric vehicle batteries in a circular economy

(10)  RREUSE: Briefing on job creation potential in the re-use sector (Stručné informácie o potenciáli vytvárania pracovných miest v sektore opakovaného používania), 2015.

10

Briefing on job creation potential in the re-use sector

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 zo 18. júna 2020.

11

(12)  OECD (2018), Due Diligence Guidance for Responsible Business Conduct (Usmernenie OECD o náležitej starostlivosti pre zodpovedné obchodné správanie).

12

Due Diligence Guidance for Responsible Business Conduct (Usmernenie OECD o náležitej starostlivosti pre zodpovedné obchodné správanie)

---