# Euroopan unionin C 300/27.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 300 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta27. heinäkuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 300

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta27. heinäkuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | Interactio – etäkokous – AK:n 144. täysistunto, 5.5.2021–7.5.2021 |
| 2021/C 300/01 | Euroopan alueiden komitean päätöslauselma Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista | 1 |
| 2021/C 300/02 | Euroopan alueiden komitean päätöslauselma vapaasta liikkuvuudesta covid-19-pandemian aikana (digitaalinen vihreä todistus) ja rokotetuotannon lisäämisestä | 4 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | Interactio – etäkokous – AK:n 144. täysistunto, 5.5.2021–7.5.2021 |
| 2021/C 300/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta | 7 |
| 2021/C 300/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vuoden 2020 laajentumispaketti | 13 |
| 2021/C 300/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025 | 19 |
| 2021/C 300/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia | 24 |
| 2021/C 300/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Turvalliset ja kestäväpohjaiset kemikaalit myrkyttömän ympäristön varmistamiseksi Euroopan kunnissa ja alueilla | 29 |
| 2021/C 300/08 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Paikallis- ja alueviranomaiset ja meriympäristön suojelu | 36 |
| 2021/C 300/09 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta: Alueiden ja kuntien covid-19-kriisin aikana saamat kokemukset ja opetukset | 43 |
| 2021/C 300/10 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan terveysunionin rakentaminen – EU:n muutosjoustavuuden vahvistaminen | 53 |
| 2021/C 300/11 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta: Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia | 58 |
| 2021/C 300/12 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027 | 65 |
| 2021/C 300/13 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: toimintasuunnitelma | 69 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

Interactio – etäkokous – AK:n 144. täysistunto, 5.5.2021–7.5.2021

2021/C 300/01

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista

1

2021/C 300/02

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma vapaasta liikkuvuudesta covid-19-pandemian aikana (digitaalinen vihreä todistus) ja rokotetuotannon lisäämisestä

4

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

Interactio – etäkokous – AK:n 144. täysistunto, 5.5.2021–7.5.2021

2021/C 300/03

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta

7

2021/C 300/04

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vuoden 2020 laajentumispaketti

13

2021/C 300/05

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025

19

2021/C 300/06

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia

24

2021/C 300/07

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Turvalliset ja kestäväpohjaiset kemikaalit myrkyttömän ympäristön varmistamiseksi Euroopan kunnissa ja alueilla

29

2021/C 300/08

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Paikallis- ja alueviranomaiset ja meriympäristön suojelu

36

2021/C 300/09

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta: Alueiden ja kuntien covid-19-kriisin aikana saamat kokemukset ja opetukset

43

2021/C 300/10

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan terveysunionin rakentaminen – EU:n muutosjoustavuuden vahvistaminen

53

2021/C 300/11

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta: Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia

58

2021/C 300/12

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027

65

2021/C 300/13

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: toimintasuunnitelma

69

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Alueiden komitea |
| | Interactio – etäkokous – AK:n 144. täysistunto, 5.5.2021–7.5.2021 |
| 2021/C 300/14 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta: Rajat ylittävät terveysuhat ja tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen tehtävät | 76 |
| 2021/C 300/15 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan lääkestrategia ja lainsäädäntöehdotus Euroopan lääkeviraston (EMA) toimeksiannon muuttamisesta | 87 |

III   Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

Interactio – etäkokous – AK:n 144. täysistunto, 5.5.2021–7.5.2021

2021/C 300/14

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta: Rajat ylittävät terveysuhat ja tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen tehtävät

76

2021/C 300/15

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan lääkestrategia ja lainsäädäntöehdotus Euroopan lääkeviraston (EMA) toimeksiannon muuttamisesta

87

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

Interactio – etäkokous – AK:n 144. täysistunto, 5.5.2021–7.5.2021

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/1

---

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista

(2021/C 300/01)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

| 1. | on varauksetta samaa mieltä siitä, että laaja, aidosti osallistava, avoin, maantieteellisesti ja poliittisesti tasapainoinen ja hajautettu keskustelu Euroopan unionin tulevaisuudesta on tarpeen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin liittyvä työ on covid-19-pandemian aiheuttamista jatkuvista haasteista huolimatta vihdoinkin saatu käyntiin, ja odottaa voivansa edistää sellaisten kunnianhimoisten, kauaskantoisten ja pysyvien tulosten saavuttamista, joista on konkreettista hyötyä kaikille EU:n kansalaisille. |
| --- | --- |

2.

| 3. | pahoittelee, että konferenssin käynnistyminen viivästyi, minkä vuoksi kaksivuotiseksi suunniteltu prosessi supistuu yhteen vuoteen. Komitea kehottaa kuitenkin tehostamaan ponnisteluja, jotta konferenssi saataisiin demokraattisen osallistumisen ja kansalaisten osallistamisen näkökulmasta onnistumaan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että konferenssin tulisi olla prosessi, joka antaa äänen kaikille kansalaisille taustasta, iästä, alkuperästä tai asuinpaikasta riippumatta. Komitea kannustaa kaikkia toimijoita järjestämään tapahtumia ja tekemään digitaalista alustaa tunnetuksi koko yhteiskunnassa, jotta tavoitettaisiin muutkin kuin EU:sta käytävään keskusteluun yleensä osallistuvat ryhmät ja saataisiin aikaan täysin osallistavaa keskustelua. |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission allekirjoittaman yhteisen julistuksen ja on hyvillään erityisesti siitä, että siinä viitataan selväsanaisesti paikallis- ja alueviranomaisiin, alueellisiin parlamentteihin sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin. Komitea toistaa pyyntönsä saada liittyä julistuksen allekirjoittajien joukkoon. |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että EU:ssa on noin miljoona vaaleilla valittua paikallis- ja aluetason edustajaa, jotka toimivat kansalaisten nimissä lähes 90 000 paikallis- ja aluehallintoelimessä. Kyse on siis kansalaisia lähimpänä olevasta ja laajimmasta demokraattisen edustuksen tasosta unionissa. Paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat puolesta EU:ssa tehtävistä julkisista investoinneista ja panevat täytäntöön reilusti yli puolet EU:n lainsäädännöstä ja edistävät siten merkittävästi unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

6.

| 7. | vahvistaa 12. helmikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä näkemykset ja toistaa, että useimmat tulevaisuuskonferenssin aikana käytäviä keskusteluja varten valitut aiheet, kuten ilmasto, ympäristö, väestökato ja väestökehityksen haaste, terveys, koulutus, kulttuuri, muuttoliike, oikeusvaltioperiaate, digitalisaatio, vahvempi talous ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus, kuuluvat paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan. Komitea tähdentääkin, ettei konferenssin tuloksena voi syntyä konkreettisia ehdotuksia, ellei huomattava osa näistä ehdotuksista saa alkuaan paikallis- ja aluetason kanssa käytävästä aktiivisesta vuoropuhelusta ja näiden tasojen kuulemisista. |
| --- | --- |

7.

| 8. | on sitä mieltä, että konferenssissa tulisi suhtautua avoimesti toimintapolitiikkojen ja toimielinten uudistamiseen ja tasoittaa tietä Euroopan unionin pysyville uudistuksille, jotka ulottuvat konferenssin jälkeiseen aikaan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että tulevaisuuskonferenssi tarjoaa tilaisuuden lähentää Euroopan unionia kansalaisiinsa ja vahvistaa näiden sitoutumista Eurooppa-hankkeeseen sellaisen eurooppalaisen demokratian avulla, jossa perustana ovat paikallis- ja alueviranomaiset, seininä jäsenvaltiot ja kattona Euroopan unioni. Komitea lupaa olla aktiivisesti mukana tarkastelemassa erilaisia poliittisia keinoja lujittaa monitasoista hallintoa ja edistää Euroopan yhdentymistä aloilla, joilla se on oikeutettua ja tuo lisäarvoa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | on sitä mieltä, että vallitsevan pandemian vuoksi on välttämätöntä vahvistaa demokratian periaatteita sekä kuntien ja alueiden keskeistä roolia, jotta ihmisille pystytään tarjoamaan uskottavia vastauksia, ja korostaa, että yhteistyö kaikilla hallinnon tasoilla ja yli rajojen on tärkeää yhteisten haasteiden ratkaisemiseksi. Tämä tulisi ottaa kaikilta osin huomioon konferenssin kokoonpanossa ja työjärjestyksessä. |
| --- | --- |

10.

| 11. | aikoo ottaa tulevaisuuskonferenssissa aktiivisen roolin: komitean jäsenet osallistuvat konferenssin johtokuntaan ja nimettyinä edustajina konferenssin täysistuntoihin. AK sitoutuu antamaan konferenssiin aihekohtaisen panoksen paikallis- ja alueviranomaisten kannalta keskeisissä kysymyksissä muun muassa järjestämällä paikallisia kansalaisvuoropuheluja eri puolilla EU:ta. Komitea katsoo, että kattavien keskustelujen käyminen edellyttää nuorten ja yhteiskuntiemme monimuotoisuutta edustavien ihmisten osallistumista ja että heidät on saatava mukaan. |
| --- | --- |

11.

| 12. | on sitä mieltä, että konferenssin täysistunnolla olisi oltava vankka demokraattinen perusta ja että sen jäsenistöön olisi siksi kuuluttava paitsi Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien edustajia myös riittävä määrä alue- ja paikallisparlamenttien ja -valtuustojen edustajia. Komitea korostaa maantieteellisesti ja poliittisesti tasapainoisen ja sukupuolinäkökulmasta tasapuolisen edustuksen tarvetta konferenssissa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | tähdentää tarvetta tehostaa hallinnollisia ponnisteluja sen hyväksi, että Euroopan tulevaisuuskonferenssin keskusteluissa kuullaan myös EU:n syrjäisimpien alueiden ääni, sillä niillä on unionissa omat erityislaatuiset olosuhteensa ja samalla ne ovat EU:n portteja muihin maanosiin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | suhtautuu myönteisesti Euroopan tulevaisuuskonferenssin monikielisen digitaalisen alustan käyttöönottoon ja sitoutuu tekemään sitä tunnetuksi ja tukemaan sen toimintaa järjestämällä osallistavia vuoropuheluja ja antamalla palautetta. Komitea kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia välittämään kansalaisille tietoa alustasta ja edistämään kaikkien yhteiskunnan jäsenten osallistumista taustasta, alkuperästä tai asuinpaikasta riippumatta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että sekä erilaisissa tapahtumissa että digitaalisella alustalla on tuotava esiin kaikenlaisia näkemyksiä EU:sta ja sen tulevaisuudesta, jotta konferenssin voidaan katsoa olevan aidosti demokraattinen prosessi. Komitea painottaa kuitenkin, että tiettyjä vähimmäisarvoja on kunnioitettava ja että loukkaavia, solvaavia, vihamielisiä, rasistisia tai yleisen järjestyksen vastaisia kannanottoja sisältäviä ihmisarvon, vapauden, demokratian, tasa-arvon, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen vastaisia näkemyksiä ei pidä sallia. Järjestäjien ja osanottajien tulee sitoutua kunnioittamaan edellä mainittuja arvoja kaikissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että AK on jo ryhtynyt järjestämään keskusteluja täysistunnoissaan ja valiokuntakokouksissaan ja antamaan lausuntoja tulevaisuuskonferenssin työskentelyn kannalta merkityksellisistä aiheista. Lisäksi konferenssi on keskeisellä sijalla komitean merkittävissä tapahtumissa, kuten EU:n alueiden ja kuntien teemaviikolla, vuotuisessa julkista tiedottamista käsittelevässä EuroPCom-konferenssissa, paikallisissa ja alueellisissa kansalaisvuoropuheluissa ja kuulemistilaisuuksissa sekä komitean poliittisten ryhmien järjestämissä tilaisuuksissa. |
| --- | --- |

16.

| 17. | tähdentää, että kaikilla hallintotasoilla on ponnisteltava tarmokkaammin sen puolesta, että Euroopan tulevaisuuskonferenssin keskusteluissa kuullaan myös niiden alueiden ääni, jotka kärsivät vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista, kuten harvaan asutut alueet, saarialueet, raja-alueet tai vuoristoalueet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa käynnissä olevaa aloitettaan kuulla kansalaisia AK:n jäsenten isännöimien paikallisten ja alueellisten vuoropuhelujen välityksellä; useita tuloksekkaita vuoropuhelutilaisuuksia järjestettiin jo ennen tulevaisuuskonferenssin käynnistämistä. Nämä tapahtumat helpottavat kansalaisten ja poliitikkojen vuorovaikutusta kaikilla hallinnon tasoilla ja osoittavat, että keskustelu Euroopan unionin suunnasta on Euroopan kunnille ja alueille erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että konferenssin on tavoitettava kaikki Euroopan alueet, niin kaupunki- kuin maaseutualueetkin. Komitea korostaa keskeistä roolia, joka paikallis- ja aluetasolla voi olla pyrittäessä huolehtimaan siitä, että konferenssissa käytävät keskustelut saadaan ulotettua myös maaseutualueille, ja mahdollistamaan näiden alueiden erityistarpeiden huomioon ottaminen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | arvostaa toimielinten välistä yhteistyötä ja synergiavaikutusten lisäämistä tällaisten toimien toteuttamisessa ja aikoo helpottaa muita osallistamistoimia tekemällä yhteistyötä esimerkiksi seuraavien kumppanitahojensa kanssa: alueparlamenttien kanssa lainsäädäntävaltaa käyttävien Euroopan alue-edustajistojen konferenssin (CALRE), eräiden lainsäädäntävaltaa käyttävien alueiden käynnistämän RLEG-aloitteen, alueellisten keskusten verkoston (RegHub) ja CohesionAlliance-verkoston välityksellä, nuorten päättäjien kanssa juuri tälle ryhmälle tarkoitetun ohjelmansa kautta, Europe Direct -keskuksiin liittyvistä asioista vastaavien paikallis- ja aluepoliitikkojen kanssa sekä ”Euroopan rakentaminen paikallisyhteisöjen kanssa” -pilottihankkeen (Building Europe with Local Entities, BELE) kanssa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | vahvistaa entisestään yhteistyötään paikallis- ja alueviranomaisia edustavien eurooppalaisten ja kansallisten järjestöjen, kuntien ja alueiden sidosryhmäyhteisöjen, kansallisten parlamenttien toisten kamareiden sekä muiden toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | sitoutuu lisäämään tulevaisuuskonferenssin vaikutusta ja tavoittavuutta sekä edistämään ja käyttämään innovatiivisia osallistavan demokratian muotoja. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat jo osoittaneet kykynsä ottaa kansalaisten panos huomioon poliittisessa päätöksenteossa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita vaikuttamaan kansallisella tasolla aktiivisesti konferenssin muotoon ja huolehtimaan paikallis- ja alueviranomaisten osallistamisesta. On perustavan tärkeää, että nämä osallistuvat keskusteluun ja pohdintaan yhdessä alueen asukkaiden kanssa, jotta ne saavat äänensä kuuluviin ja niiden odotukset huomioidaan poliittisessa päätöksentekoprosessissa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa käynnistämään jatkuvan eurooppalaisen kansalaisvuoropuhelun, jotta saadaan vahvistettua demokratiaa kaikilla hallinnon tasoilla ja voidaan edistää kansalaisten osallistumista ja sitoutumista EU-hankkeeseen, kuten komitean lokakuussa 2020 antamassa lausunnossa ”Paikallis- ja alueviranomaiset jatkuvassa vuoropuhelussa kansalaisten kanssa” (1) esitetään. AK:n mielestä kansalaisvuoropuhelun ei pitäisi olla yksisuuntaista viestintää vaan sen tulokset olisi otettava huomioon EU:n päätöksenteossa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | tähdentää, että kansalaisten panokseen perustuvat jatkotoimet ja erityisesti tulevaisuuskonferenssin lopulliset suositukset ovat yhtä tärkeitä kuin panoksen antamistapa ja että jatkotoimet olisi toteutettava koordinoidusti ja osallistavasti ja komitean olisi päästävä osallistumaan niihin kaikilta osin. Lisäksi AK katsoo, että konferenssille olisi annettava riittävästi aikaa esittää konkreettisia ehdotuksia EU:n toimielinjärjestelmän ja tulevan toimintakyvyn parantamiseksi. Komitea tiedostaa, että siinä missä konferenssi voi saada suuren yleisön luottamuksen, se voi myös menettää sen, jos lupausta tulosten aikaansaamisesta ja esitettyjen näkemysten huomioon ottamisesta ei lunasteta. Komitea painottaa, että konferenssin onnistuminen riippuu viime kädessä siitä, että kansalaiset huomaavat, että heidän ääntään on kuultu ja että he ovat päässeet osallistumaan EU:n tulevaisuuden muotoiluun. |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että AK on poliittisen ja institutionaalisen tehtävänsä tukemiseksi perustanut konferenssin ajaksi eurooppalaista demokratiaa käsittelevän korkean tason ryhmän (2), jonka puheenjohtajana toimii Eurooppa-neuvoston entinen puheenjohtaja Herman Van Rompuy. Ryhmän on tarkoitus edistää eurooppalaista demokratiaa koskevasta AK:n visiosta käytävää keskustelua paikallis- ja aluehallinnon näkökulmasta sekä antaa virikkeitä keskusteluun keinoista vahvistaa paikallis- ja alueviranomaisten ja AK:n vaikutusta ja vaikutusvaltaa EU:n päätöksentekoprosessissa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | odottaa kiinnostuneena pääsevänsä tekemään yhteistyötä EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Slovenian kanssa sekä esittelemään paikallis- ja alueviranomaisten panoksen EU:n tulevaisuuden muovaamiseen Euroopan alueiden ja kuntien yhdeksännessä huippukokouksessa, joka on määrä pitää Ranskan puheenjohtajakaudella. |
| --- | --- |

26.

| 27. | antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan parlamentin puhemiehelle, Euroopan komission puheenjohtajalle, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle ja neuvoston puheenjohtajavaltiolle. |
| --- | --- |

27.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  CDR 4989/2019.

1

(2)  Korkean tason ryhmän puheenjohtajana toimii Eurooppa-neuvoston entinen puheenjohtaja Herman Van Rompuy, ja ryhmän kuusi muuta jäsentä ovat entiset Euroopan komission jäsenet Joaquín Almunia ja Androulla Vassiliou, entiset Euroopan parlamentin jäsenet Rebecca Harms ja Maria João Rodrigues, Euroopan nuorisofoorumin puheenjohtaja Silja Markkula ja Varsovan yliopiston professori Tomasz Grosse.

2

---

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/4

---

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma vapaasta liikkuvuudesta covid-19-pandemian aikana (digitaalinen vihreä todistus) ja rokotetuotannon lisäämisestä

(2021/C 300/02)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

| 1. | toteaa, että covid-19-pandemialla on ollut huomattavia vaikutuksia kansalaisten vapaaseen liikkuvuuteen Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella ja että se on vaikuttanut erityisesti rajatylittävään matkustamiseen ja työmatkaliikenteeseen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että rokotukset, joilla suojellaan EU:n kansalaisia covid-19-taudilta ja uusilta virusmuunnoksilta, ovat tärkein keino saada pandemia hallintaan ja palauttaa vapaa liikkuvuus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää valitettavana, että Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat edelleen jäljessä rokotuksissa, koska rokotesopimusten tekeminen lääkeyhtiöiden kanssa käynnistyi hitaasti, sopimukset kärsivät avoimuuden puutteesta, rokotetoimitukset ovat viivästyneet ja rokotuskampanjoiden järjestämisessä on ollut vaikeuksia. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että yhteinen lähestymistapa ihmisten statuksen todentamiseen ja todistamiseen covid-19-pandemian yhteydessä on ensiarvoisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa toimintalinjojen ja pandemian seurannassa käytettävien teknisten ratkaisujen tehokkuus, vaikuttavuus ja yhteentoimivuus ja helpottaa mahdollisuutta käyttää oikeutta liikkua ja oleskella vapaasti EU:n jäsenvaltioiden alueella. |
| --- | --- |

4.

| 5. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen asetukseksi yhteentoimivien rokotus-, testaus- ja parantumistodistusten myöntämistä, todentamista ja hyväksymistä koskevasta kehyksestä vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi covid-19-pandemian aikana (digitaalinen vihreä todistus) sekä ehdotukseen asetukseksi, joka koskee EU:ssa laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille annettavia digitaalisia vihreitä todistuksia. |
| --- | --- |

5.

| 6. | kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta muuttaa todistuksen nimi muotoon ”EU:n covid-19-todistus”, jotta voidaan auttaa ymmärtämään paremmin todistuksen hyödyllisyys ja helpottamaan näin sen käytön edistämistä kansalaisten parissa. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on tärkeä rooli todistuksen käytön edistämisessä asukkaiden keskuudessa, ja painottaa EU:n lisäarvoa tässä yhteydessä. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota toteuttamaan Euroopan alueiden komitean kanssa yhteistä kampanjointia. |
| --- | --- |

6.

Digitaalinen vihreä todistus

| 7. | tukee edelleen samaan tapaan kuin covid-19-rokotuskampanjasta antamassaan päätöslauselmassa (RESOL-VII/010) sitä, että luodaan standardoitu ja yhteentoimiva todiste osoitukseksi lääketieteellisiin tarkoituksiin annetusta rokotteesta, sillä rokotusten todistaminen on lääketieteellinen välttämättömyys. Syrjinnän välttämiseksi tämä todistus tulisi toimittaa Euroopan unionissa automaattisesti ihmisille, jotka on rokotettu, jotka ovat toipuneet covid-19-taudista tai jotka on testattu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa, että vihreä todistus ei ole uusi matkustusasiakirja, joka antaa uusia erityisoikeuksia tai etuoikeuksia, vaan pelkästään väline, jonka ainoana tarkoituksena on helpottaa henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana. |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotetussa kehyksessä säädetään paitsi covid-19-rokotusta myös testausta sekä taudista parantumista koskevien yhteentoimivien todistusten myöntämisestä, todentamisesta ja hyväksymisestä, jotta voidaan helpottaa todistusten haltijoiden mahdollisuutta käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen EU-maiden välillä covid-19-pandemian aikana ja parantaa käytössä olevien terveystoimenpiteiden noudattamista. Todistuksen voimassaoloaikaa ja tarvittaessa sen päivittämistä tulevaisuudessa olisi pohdittava tarkemmin. |
| --- | --- |

9.

| 10. | on kuitenkin huolissaan tällaisen teknologian todellisesta yhteentoimivuudesta jäsenvaltioiden välillä, kun osa niistä suunnittelee jo rokotetodistusten sisällyttämistä koronajäljityssovelluksiinsa, joista monet eivät ole yhteensopivia muiden EU:n koronajäljityssovellusten kanssa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää digitaalista vihreää todistusta keinona torjua ja estää uhkaa väärennetyistä covid-19-todistuksista, joita on jo havaittu. Korkeat turvallisuusvaatimukset on taattava erityisesti paperimuotoisten todistusten kohdalla. |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa, että digitaalisen vihreän todistuksen ei pitäisi olla edellytys vapaata liikkuvuutta koskevien oikeuksien käyttämiselle eikä myöskään matkustusasiakirja, ja korostaa syrjimättömyyden periaatetta erityisesti rokottamattomien henkilöiden osalta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ehdottaa asetusehdotuksen 1 artiklan muuttamista sen selventämiseksi, ettei digitaalinen vihreä todistus vaikuta rajatyöntekijöiden oikeuteen liikkua vapaasti kodin ja työpaikan välillä pandemian aikana. Se ei myöskään saisi vaikuttaa tavaroiden ja välttämättömien palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla, mukaan lukien lääkintätarvikkeiden ja henkilöstön vapaa liikkuvuus niin kutsuttujen vihreiden kaistojen rajanylityspaikkojen kautta. Näihin kaistoihin viitataan komission tiedonannossa vihreiden kaistojen täytäntöönpanosta terveyden suojelemiseksi ja tavaroiden ja välttämättömien palvelujen saatavuuden turvaamiseksi rajaturvallisuustoimenpiteitä varten annettujen suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

13.

| 14. | painottaa, että syrjimättömyyden on tarkoitettava, että rokottamattomilla henkilöillä, joilla on pätevä testitulos osoituksena siitä, että he ovat terveitä, on mahdollisuus käyttää oikeuttaan matkustaa. Tällaisen testin on oltava saatavilla laajasti ja mahdollisimman vähäisin kustannuksin. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannattaa kolmansien maiden EU:n kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen myöntämien todistusten hyväksymistä, jos nämä todistukset myönnetään asetuksessa vahvistettuja vaatimuksia vastaavien vaatimusten mukaisesti. Komitea odottaa, että samanlainen kohtelu ulotetaan koskemaan EU:ssa laillisesti oleskelevia tai asuvia kolmansien maiden kansalaisia, jotka on rokotettu kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että digitaalista vihreää todistusta olisi sovellettava ainoastaan rokotteisiin, jotka ovat saaneet eurooppalaisen hyväksynnän Euroopan lääkeviraston (EMA) päätöksellä. Euroopan komission asetuksen 2 artiklan 3 kohtaa olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

16.

| 17. | on samaa mieltä siitä, että digitaalinen vihreä todistus olisi myönnettävä maksutta digitaalisessa muodossa tai digitaalisessa ja paperimuodossa Euroopan unionin digitalisointipyrkimysten mukaisesti. Sen vuoksi 3 artiklan 2 kohtaa olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

17.

| 18. | huomauttaa, että asetuksessa olisi tunnustettava jäsenvaltioiden sisäinen organisaatio ja noudatettava toissijaisuusperiaatetta ottaen huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa kansalliset viranomaiset eivät ole ainoita terveystodistuksia myöntäviä viranomaisia. Koko asetuksessa (3 artiklan 2 kohdasta alkaen) olisi viitattava ”asianomaisiin viranomaisiin”. |
| --- | --- |

18.

| 19. | pyytää Euroopan komissiota digitaalisen vihreän todistuksen voimaantulon jälkeen koordinoimaan ihmisten vapaan liikkuvuuden rajoituksia EU:ssa, kuten karanteenia, omaehtoista eristäytymistä, covid-19-tartuntojen testausta tai maahantulokieltoa. Komitea katsoo erityisesti, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle viipymättä ja etukäteen tällaisten rajoitusten käyttöönotosta sekä esitettävä asianmukaiset perustelut ja tiedot toteutettujen toimenpiteiden laajuudesta (10 artiklan 1 kohdan muuttaminen). |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa varmistamaan tietosuojan, sillä terveystiedot ovat erittäin arkaluonteisia ja henkilökohtaisia, ja pyytää unionin lainsäätäjää arvioimaan perusteellisesti ehdotetun todistuksen vaikutuksia tietosuojaan, erityisesti sen yhdenmukaisuutta yleisen tietosuoja-asetuksen kanssa, myös tietojen säilyttämisen osalta, sekä sitä, voitaisiinko EU:n tietoja siirtää Euroopan unionin ulkopuolelle. Komitea painottaa, että kun pandemia on ohi, tietoja ei tulisi enää arvioida. |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa tarpeesta kunnioittaa perusoikeuksia ja erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, kun asetus pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa ja niiden alueilla. Näitä ovat muun muassa oikeus yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen, oikeus henkilötietojen suojaan, oikeus yhdenvertaisuuteen lain edessä ja syrjintäkielto, oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin. Kaikkien perusoikeuksiin kohdistuvien rajoitusten tapauksessa olisi tehtävä suhteellisuusarviointeja ja -tarkastuksia. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa Euroopan parlamenttia ja Eurooppa-neuvostoa hyväksymään mahdollisimman pian digitaalisen vihreän todistuksen, jotta se ja koko järjestelmä olisivat täysin toimintakykyisiä tänä kesänä, mikä on tärkeä askel EU:n talouden elpymisessä. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan huolellisesti, miten ne käyttävät digitaalista vihreää todistusta. Peruspalvelujen tulisi säilyä kaikkien kansalaisten saatavilla. |
| --- | --- |

23.

Rokotetuotannon lisääminen

| 24. | vahvistaa, että Euroopan unionin toiminnassa olisi noudatettava yhteisvastuun periaatetta. Rokotusten saaminen ei saisi riippua ihmisten asuinpaikasta tai yksityisten yritysten taloudellisesta strategiasta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa lisäämään nopeasti rokotetuotantoa Euroopassa ja tukee Euroopan komission pyrkimyksiä tehostaa tätä rokotetuotantoa erityisesti lisäämällä valmistuspaikkojen määrää Euroopan unionissa. Komitea pyytää Euroopan komissiota tutkimaan, olisiko tätä varten harkittava tapauskohtaisia valtiontukisäännöksiä. |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että rokotetuotannon lisäämiseksi Euroopan unioni voisi kartoitta uusia ratkaisuja, kuten covid-19-infektioiden hoitamista tai ehkäisemistä varten tarkoitettujen lääkkeiden ja lääketieteellisen teknologian patenttisuojan väliaikaista purkamista. |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa jälleen unionin lainsäätäjiä esittämään vankkoja ja rohkeita ehdotuksia olennaisten lääkkeiden kehittämiseksi ja tuottamiseksi Euroopan maaperällä, jotta voidaan varmistaa EU:n strateginen riippumattomuus vähentämällä riippuvuutta kolmansista maista. |
| --- | --- |

27.

| 28. | vahvistaa, että Euroopan väestön rokottamisen on oltava edelleen Euroopan unionin ensisijaisena tavoitteena. Komitea suhtautuu myönteisesti lupamekanismiin, joka koskee covid-19-rokotteiden vientiä EU:n ulkopuolelle, sillä se on välttämätön askel, jotta rokotetuottajat täyttävät velvoitteensa EU:n kansalaisia kohtaan. Komitea painottaa samalla, että rokotusprosessi voi olla tehokas vain, jos Euroopan unioni jatkaa rokotteiden toimittamista muulle maailmalle, etenkin kehitysmaille, erityisesti 142 valtion yhteisen Covax-mekanismin puitteissa. |
| --- | --- |

28.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

Interactio – etäkokous – AK:n 144. täysistunto, 5.5.2021–7.5.2021

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/7

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta”

(2021/C 300/03)

| Yleisesittelijä: | Anne KARJALAINEN (FI, PES), Keravan kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Puheenjohtajavaltio Portugalin lausuntopyyntö
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma
  COM(2021) 102 final |

Yleisesittelijä:

Anne KARJALAINEN (FI, PES), Keravan kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Puheenjohtajavaltio Portugalin lausuntopyyntö

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma

COM(2021) 102 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio Portugali sisällytti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (European Pillar of Social Rights, EPSR) toimeenpanon ensisijaiseksi tavoitteeksi ohjelmassaan, ja on valmistellut puheenjohtajavaltion pyynnöstä lausunnon paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta Porton sosiaalihuippukokoukseen. AK pitää tärkeänä, että korkeimmalla poliittisella tasolla sitoudutaan edistämään tällä vuosikymmenellä vahvaa sosiaalista Eurooppa ja ihmisten hyvinvointia. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toivottaa erittäin tervetulleeksi Euroopan komission EPSR-toimintasuunnitelman, jossa esitetään tarvittavat pitkän aikavälin toimintapolitiikat ja konkreettiset välineet, joilla rakennetaan kestävämpiä taloudellisia ja sosiaalisia järjestelmiä tulevaisuutta varten kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | on tyytyväinen siihen, että toimintasuunnitelmassa huomioidaan paikallis- ja alueviranomaisten merkitys aloitteiden toimeenpanijana, kehittäjänä ja lisäarvon tuottajana. Paikallis- ja alueviranomaisilla on tärkeä rooli alueiden elinvoiman vahvistamisessa sekä vuoteen 2030 asetettujen työllisyyden, osaamisen ja sosiaalisen suojelun määrällisten yleistavoitteiden saavuttamisessa edellyttäen, että toimintasuunnitelman toteuttamiseen varataan riittävä rahoitus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että toimeenpanosuunnitelma vahvistaa ja edistää paikallis- ja alueviranomaisten pyrkimyksiä toteuttaa työllisyys- ja sosiaalipolitiikkoja. On katsottava nykyisen kriisin yli ja tehtävä sosiaalisia investointeja, joilla vahvistetaan sosiaalista ulottuvuutta myös toimivien sisämarkkinoiden kannalta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että EPSR:n selkeä, koordinoitu ja kunnianhimoinen täytäntöönpano edistää Euroopan unionin sitoutumista YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen 17 kestävän kehityksen tavoitteen sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toteuttamisen sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että EPSR: n täytäntöönpanossa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate määrittävät, millä tasolla EU ja jäsenvaltiot käyttävät ehdotettuja poliittisia välineitä ja lainsäädäntötoimia. |
| --- | --- |

6.

Voimien yhdistäminen Portossa

| 7. | kehottaa Porton sosiaalihuippukokoukseen osallistuvia jäsenvaltioita, työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskuntaa sitoutumaan yhdessä EPSR:n toimeenpanon nopeuttamiseen niiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla asettaen ihmiset etusijalle. Suurin osa pilarin periaatteiden täytäntöönpanovälineistä on jäsenvaltioiden, alue- ja paikallishallinnon sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan hallinnassa. Onnistuminen edellyttää eri hallinnontasojen ja sidosryhmien sitoutumista ja yhteistä vastuuta Euroopan unionin toimielinten tukemana. Alueet ja kunnat ovat valmiita tekemään oman osuutensa rakennettaessa vahvaa ja palautumiskykyistä sosiaalista Eurooppaa, joka varmistaa vihreän siirtymän ja digitalisaation oikeudenmukaisuuden ja mahdollistaa elpymisen covid-19-kriisistä sekä taloudellisesti että sosiaalisesti. Tähän on myös kansalaisten selvä tuki, sillä yhdeksän kymmenestä eurooppalaisesta pitää sosiaalista Eurooppaa tärkeänä (1). |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että Euroopassa on meneillään tämän sukupolven suurin terveys-, sosiaali- ja talouskriisi, jossa eurooppalaista solidaarisuutta koetellaan. Covid-19-pandemian vaikutukset työllisyyteen, köyhyyteen ja ihmisten henkiseen hyvinvointiin jatkuvat pitkään edellyttäen sosiaalisia ja terveyteen kohdistuvia investointeja kaikilla julkisen vallan tasoilla, oikeanlaisia politiikkayhdistelmiä ja taloudellisia resursseja. Elpymis- ja palautumistukivälineen kautta toteutettavilla investoinneilla ja toimilla on oltava vahva sosiaalinen ulottuvuus, jonka turvin vahvistaa sosiaaliturvajärjestelmiä, rahoittaa laadukkaita työpaikkoja, parantaa ja varmistaa julkisia palveluja, vähentää köyhyyttä ja edistää sukupuolten välistä tasa-arvoa. On keskityttävä suojelemaan erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevia kansalaisia, kuten muun muassa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevia ihmisiä, yksinhuoltajaperheitä ja yksinhuoltajaäitejä, joilla on vaikeuksia työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisessa, vammaisia henkilöitä, muuttajia ja sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreja, sekä tekemään elpymisestä osallistava ja sosiaalisesti oikeudenmukainen. Periaatteellinen sitoutuminen paikallis- ja alueviranomaisten taloudelliseen vapauteen yleisten taloudellista etua koskevien palvelujen tarjoamisessa, tilaamisessa ja rahoittamisessa, on tässä suhteessa erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että Euroopan unioni on käännekohdassa, jossa uusi ajattelu on paitsi mahdollista, myös välttämätöntä. Hyvinvointijärjestelmät edellyttävät uudistamista globaalien megatrendien muovaamassa maailmassa. Investoinnit ihmisten hyvinvointiin ja hyvinvointitalouden (economy of wellbeing) hyötyjen huomioiminen on tärkeämpää kuin koskaan. AK näkee Porton sosiaalihuippukokouksen tärkeänä mahdollisuutena sopia yhteiset tavoitteet, joissa ihmisten hyvinvointi ja tasa-arvo asetetaan politiikan keskiöön ja sosiaaliset kysymykset nostetaan pysyvästi etusijalle Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

9.

Portossa vahvistettavat yhteiset tavoitteet

| 10. | kannattaa toimintasuunnitelmassa esitettyä kolmea tämän vuosikymmenen loppuun mennessä saavutettavaksi asetettua yleistavoitetta työllisyyden, osaamisen ja sosiaalisen suojelun alalla YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Ehdotetut uudet yleistavoitteet edellyttävät, että vuoteen 2030 mennessä vähintään 78 prosenttia 20–64-vuotiaasta EU:n väestöstä on työelämässä, vähintään 60 prosenttia kaikista aikuisista osallistuu vuosittain koulutukseen ja että köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrää supistetaan vähintään 15 miljoonalla. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että työllisyystavoitteen saavuttamiseksi on synnytettävä lisää laadukkaita uusia työpaikkoja, parannettava naisten työllistymistä, helpotettava kaikkien nuorten työnsaantia kiinnittäen asianmukaista huomiota muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluviin nuoriin ja varmistettava työelämässä aliedustettujen ryhmien osallistuminen työmarkkinoille täysipainoisesti. AK muistuttaa, että covid-19-kriisi on vaikuttanut naisten, nuorten, maahanmuuttajien ja vammaisten henkilöiden työllisyyteen. Huomiota olisi kiinnitettävä myös vaikeuksiin, joita kohtaavat ne henkilöt, joihin kohdistuu syrjintää työssä muilla perusteilla, kuten iän, etnisen ja rodullisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen ja seksuaalisen suuntautumisen takia. |
| --- | --- |

11.

| 12. | yhtyy näkemykseen ehdotettujen työelämäaloitteiden ja kattavien työehtosopimusneuvottelujen tärkeydestä työntekijän paremman suojelun varmistamiseksi. Uudet työntekemisen muodot, työvoiman liikkuvuus, alustatalous, joustavat työaikajärjestelyt ja etätyö edellyttävät työmarkkinaosapuolten yhteistä vuoropuhelua ja tiivistä osallistumista EPSR:n toimeenpanoon. Komitea pitää niin ikään valitettavana, että hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisestä tukivälineestä (SURE) saatujen kokemusten arvioinnin lisäksi toimintasuunnitelmassa ei harkita keskustelua pysyvästä eurooppalaisesta työttömyysvakuutusjärjestelmästä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että uusilla teollisuus-, kiertotalous- ja pk-yritysstrategioilla sekä yhteisötaloudella tuetaan laadukkaiden työpaikkojen luomista ja parempaa kilpailukykyä. Näiden strategioiden on myös kavennettava sukupuolten välisiä eroja uusiutuvan energian ja vihreiden työpaikkojen osalta. |
| --- | --- |

13.

| 14. | kiinnittää huomiota olemassa oleviin yhteiskunnallista vastuuta koskeviin kriteereihin julkisissa hankinnoissa ja niiden osuuteen sosiaalisen polkumyynnin ehkäisemisessä. Komitea kehottaakin asettamaan entistä painokkaammin julkisten hankintasopimusten ehdoksi oikeudenmukaisten palkkojen ja lakisääteisten ja/tai työehtosopimuksissa määritettyjen muiden työehtojen ja edellytysten noudattamisen, myös alihankintaketjuissa. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa tarvetta varmistaa työ- ja yksityiselämän tasapaino ja paremmat mahdollisuudet päästä työmarkkinoille naisille, jotka muodostavat valtaosan omaisia hoitavista, kiinnittäen erityistä huomiota yksinhuoltajaperheisiin ja suurperheisiin. Naisten työllisyysasteen kasvattaminen ja palkkatasa-arvon korjaaminen parantavat samalla naisten eläkkeitä vähentäen köyhyysriskiä eläkeiässä. |
| --- | --- |

15.

| 16. | edellyttää, että nuorisotakuun täytäntöönpano tapahtuu nopeasti ja että toimenpiteissä kiinnitetään erityistä huomiota 15–29-vuotiaiden, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten tilanteen korjaamiseen. Oppisopimuskoulutusta modernisoimalla ja parantamalla harjoitteluohjelmia edistetään nuorten mahdollisuuksia työllistyä nopeasti kasvualoille, varsinkin kun nuorisotyöttömyys on noussut jyrkästi kaikkialla Euroopassa covid-19-kriisin aikana. Komitea kehottaa myös toteuttamaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että nuorten työllisyyttä edistävillä järjestelmillä ei suosita epävarmoja työntekemisen muotoja. |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että covid-19-kriisistä elpyminen, vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä väestörakenteen muutokset vaikuttavat Euroopan alueisiin ja aloihin eri tavoin, mikä edellyttää työvoiman uudelleenkohdentamista ja merkittävää uudelleenkoulutusta. AK kehottaa jäsenvaltioita, paikallis- ja alueviranomaisia ja työmarkkinaosapuolia löytämään ratkaisuja aikuisten ja erityisesti vanhempiin ikäryhmiin kuuluvien työttömien työnhakijoiden pääsyyn täydennys- ja uudelleenkoulutukseen hyödyntäen hyviä käytänteitä ja EASE-järjestelmää (2). |
| --- | --- |

17.

| 18. | ehdottaa, että koulutus- ja osaamistavoitteet sidotaan osaksi paitsi eurooppalaisen koulutusalueen myös eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen sekä Euroopan osaamisohjelmaan jättämättä ketään muiden jälkeen vihreässä ja digitalisessa siirtymässä. |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli osaamiseen liittyvien toimintapolitiikkojen kehittämisessä ja koulutuksen järjestämisessä. AK kehottaa hyödyntämään oppisopimusta EASE:n (3) ja oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisissa puitteissa (4), jotta etenkin pk-yrityksillä olisi mahdollista tarjota oppisopimuskoulutuspaikkoja nuorille ja aliedustettuina olevien ryhmien työmarkkinatilanteen parantamiseksi. |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää tärkeänä huolehtia Euroopan unionin tasa-arvostrategian tehokkaasta toimeenpanosta kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin naisiin (sukupuoleen perustuvan väkivallan uhrit, yksinhuoltajaperheet jne.). Sukupuolten tasa-arvo, samoin kuin sukupuolen moninaisuuden ottaminen huomioon, tulee sisällyttää läpileikkaavasti osaksi pilarin toimeenpanoa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa, että ponnisteluista huolimatta köyhyyttä tai sosiaalista syrjäytymistä ei ole saatu poistettua Euroopasta, ja covid-19-pandemian odotetaan pahentavan tilannetta entisestään. Vaikka köyhyyden vähentämisen tavoite voisi olla kunnianhimoisempi – etenkin kun otetaan huomioon pandemian aiheuttamat sosiaaliset vahingot –, köyhyyden vähentäminen vähintään 15 miljoonalla, joista vähintään kolmanneksen tulisi olla lapsia, täytyy olla vuosikymmenen tärkein tavoite, mikä edellyttää keskittymistä köyhyyden perimmäisiin syihin sekä vaikuttaviin toimenpiteisiin, joihin sisältyy epäsuotuisimmilla alueilla toteutettavia kokonaisvaltaisia toimia. Kansalliset toimeentulojärjestelmät ja niihin liittyvät tukipalvelut ovat viime käden keino, jolla pitää voida varmistaa ihmisarvoinen elämä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | muistuttaa julkisten sosiaalipalvelujen oleellisesta roolista paikallis- ja aluetasolla sosiaalisia oikeuksia koskevien keskeisten periaatteiden täytäntöönpanossa pandemian kielteisten sosiaalisten seurausten lieventämiseksi. Ne ovat niin muodoin välttämättömiä sen varmistamiseksi, että talouden elpyminen olisi oikeudenmukaisempaa ja sosiaalisesti osallistavampaa, sillä niillä tuetaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien työllisyyttä, terveyttä ja sosiaalista osallisuutta. |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää tärkeänä eurooppalaisen lapsitakuun ja -strategian tehokasta toimeenpanoa sellaisten kansallisten lastenhoitosuunnitelmien avulla, jotka edistävät kaikkien lasten yhtäläisiä mahdollisuuksia ja katkaisevat kierteen, jossa huono-osaisuus periytyy sukupolvelta toiselle, varmistamalla, että keskeiset palvelut ovat köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien lasten saatavilla. Kaikilla lapsilla on oltava pääsy laadukkaaseen lastenhoitoon, varhaiskasvatukseen ja esiopetukseen sekä mahdollisuus terveelliseen ravitsemukseen ja koulupäivän jälkeiseen toimintaan. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä haavoittuvassa asemassa oleviin lapsiin, kuten kodittomiin lapsiin ja vailla vanhempien huolenpitoa eläviin lapsiin, jotta heille voidaan tarjota yhteisö- ja perheperustaista hoitoa ja pystytään varmistamaan, ettei yhtään lasta jätetä muiden jälkeen. Keskeisiä prioriteetteja ovat myös kaikenlaisen väkivallan ja syrjinnän ehkäiseminen ja torjuminen, lapsiystävällisen oikeuden edistäminen ja lasten yhteiskuntaan osallistumisen vahvistaminen, kuten myös lapsen oikeuksia koskevassa uudessa kattavassa EU:n strategiassa selväsanaisesti todetaan. Lapsen oikeuksien tulee toteutua myös digitaalisessa maailmassa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa vastaavasti tarvetta vastata kasvavan ikääntyneen väestön tarpeisiin tehokkaasti ja varmistaa heidän elämänlaatunsa turvaamalla heidän oikeutensa laadukkaaseen sosiaalihuoltoon, päivätoimintaan ja pitkäaikaishoitoon. Nämä ovat aloja, joihin pandemia on vaikuttanut merkittävästi ja joilla on pulaa ammattitaitoisesta työvoimasta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | huomauttaa, että kunnilla ja alueilla on merkittävä rooli julkisten palvelujen tarjoajana, ja tätä tärkeää tehtävää varten on oltava riittävät taloudelliset resurssit. Investoinnit vihreään, digitaaliseen ja sosiaaliseen infrastruktuuriin tasaavat alueellisia eroja ja parantavat kohtuuhintaisten julkisten palvelujen saatavuutta maaseutualueilla, köyhissä kaupunkikortteleissa, teollisuuden muutosprosessissa olevilla alueilla sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivillä alueilla, kuten syrjäisimmillä ja eristyneimmillä alueilla, missä digitaalisten resurssien saatavuus on useissa tapauksissa rajallisempi. |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että kunnilla ja kaupungeilla on merkittävä rooli kaupunkisuunnittelussa ja julkisen, kestävyysperiaatteiden mukaisen ja kohtuuhintaisen asumisen tarjoajana. Kaikille kansalaisille, esimerkiksi ikääntyneille ja vammaisille henkilöille, on tarjottava enemmän heidän erityistarpeisiinsa sopivaa kunnollista asumista, jotta voidaan edistää itsenäistä elämää ja ehkäistä laitostumista, ja on huolehdittava myös suurperheiden ja yksinhuoltajaperheiden, sukupuoleen perustuvan väkivallan uhrien ja alaikäisten, suojelutoimenpiteiden piiriin joutuneiden nuorten tarpeista. Asumisratkaisut on sisällytettävä paikallisiin kehittämissuunnitelmiin, joilla pyritään luomaan viihtyisiä asuinalueita. Inklusiivisia, suojelevia ja osallistavia toimintamalleja olisi sovellettava paitsi Euroopan rakennusten perusparannusaallon yhteydessä, mutta keinona olisi myös EU:n ja jäsenvaltioiden vahva sitoutuminen uusien asuntojen rakentamiseen, pitkäkestoinen vuokra-asuminen mukaan luettuna. On erittäin tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat yhdistää paremmin eri rahoituslähteitä ja kehittää kestäväpohjaista asumista. Asunnottomuuteen on puututtava integroivalla ja kokonaisvaltaisella tavalla keskittymällä asunnottomien terveyden ja sosiaalisen tuen verkostojen parantamiseen. Esimerkiksi asunto ensin -toimintamallilla (Housing First) on päästy pitkäaikaisen asunnottomuuden vähentämiseen. Paikallis- ja alueviranomaisten tulisi siksi osallistua asunnottomuuden torjuntaa käsittelevään eurooppalaiseen foorumiin. Komitea pitää tässä yhteydessä valitettavana, että toimintasuunnitelmassa ei aseteta määrällistä tavoitetta asunnottomuuden torjumisessa. |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että paikallis- ja aluetason toimijoilla on merkittävä mahdollisuus vaikuttaa tulevien vuosikymmenten päästöihin energiantuotannon, rakentamisen ja liikenteen kestävällä suunnittelulla ja investoinneilla. Euroopan rakennusten perusparannusaallon toimenpiteillä voidaan lisätä työpaikkoja, parantaa elämänlaatua ja taistella energiaköyhyyttä vastaan tukemalla pienituloisten kotitalouksien energiatehokkuusinvestointeja. Vuokralaisten oikeuksien suojelemiseksi ja asuinyhteisöjen keskiluokkaistumisen välttämiseksi olisi perusparannusaallon mukaisia julkisia tukia myönnettäessä sovellettava asumisen kustannusneutraaliuden mallia (muun muassa vuokra-, energia- ja käyttökustannukset). |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa, että covid-19-pandemia on edelleen syventänyt digitaalista kuilua. AK ehdottaa ”digitaalisen yhteenkuuluvuuden” edistämistä Euroopan unionin tavoitteena, jotta sähköiset palvelut ja digitaalinen koulutus olisivat jokaisen ulottuvilla soveltuvan digitaalisen infrastruktuurin turvin. On kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että digitaaliset välineet ovat heikossa ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien ulottuvilla. |
| --- | --- |

28.

Sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu

| 29. | huomauttaa, että sosiaali-indikaattoreiden kansalliset keskiarvot eivät kata kaikkia sosiaalisia haasteita Euroopan unionissa. Tämä voi johtaa harhaanjohtaviin tuloksiin peittämällä jäsenvaltioissa usein vallitsevat sosiaaliset ja alueelliset erot. Alueellinen sosiaalinen tulostaulu voi auttaa luomaan vahvan alueellisen seurantapolitiikan, jolla varmistetaan, että sosiaalinen pilari pannaan täytäntöön kaikilla tasoilla ja että alueelliset investoinnit suunnataan pilarin periaatteiden saavuttamiseen. Alueellisessa seurannassa on hyödynnettävä jo kerättyä dataa eikä siitä saa aiheutua hallinnollista taakkaa alueille. |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää tarpeellisena edistää vankkaa, tehokasta ja selkeää yhteistä eurooppalaista politiikkaa, jotta jäsenvaltiot ja alueet voivat hallita muuttoliikehdintää asianmukaisesti täydessä yhteistyössä. Komitea katsoo, että ”muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen tavoitteet, erityisesti jäsenvaltioiden keskinäisen yhteisvastuun ja sellaisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan toteutuminen, jossa yhdistyvät muuttoliike-, turvapaikka-, kotouttamis- ja rajaturvallisuuspoliittiset toimet, voidaan saavuttaa ainoastaan jäsenvaltioiden yhteisvoimin Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän puitteissa ja vain, jos niiden kaikkien edut ja valmiudet tunnustetaan yhteisvastuumekanismissa nykyistä paremmin” (5). |
| --- | --- |

30.

| 31. | toteaa, että on tärkeää lisätä indikaattoreita ja käyttää Euroopan unionin omia välineitä, kuten alueellisen sosiaalisen edistyksen indeksiä, jotta saadaan katettua laajasti kaikki 20 sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatetta. Kaikissa indikaattoreissa olisi luvut esitettävä kiinnostuksen kohteina olevien alojen, myös sukupuolen, mukaan jaotellen, koska sukupuolten tasa-arvo on yksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin yleisperiaatteista. AK korostaa, että maakohtaisten suositusten tietopohjaa ja indikaattoreita on edelleen kehitettävä, jotta voidaan paremmin saavuttaa pilarin tavoitteet. Paikallis- ja alueviranomaisten tulisi osallistua aktiivisesti keskusteluun sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun parantamisesta. |
| --- | --- |

31.

Sosiaali- ja talouspoliittinen ohjausjärjestelmä

| 32. | toteaa, että eurooppalainen ohjausjakso ja elpymis- ja palautumistukiväline ovat tällä hetkellä tärkeimmät käytettävissä olevat oikeudelliset välineet, joilla kannustetaan, tuetaan ja ohjataan jäsenvaltioiden hallituksia työskentelemään EPSR:n periaatteiden toteuttamiseksi Euroopan unionissa. AK kehottaa asettamaan EPSR:n etusijalle eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa, jotta varmistetaan, että elpyminen nykyisestä kriisistä on aidosti osallistavaa ja että siinä puututaan sosiaaliseen syrjäytymiseen, köyhyyteen ja eriarvoisuuteen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | toistaa kehotuksensa parantaa talous- ja sosiaalipolitiikan koordinointia eurooppalaisen ja kansallisen hallintotason välillä eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan tiiviimmin tähän koordinointiin toissijaisuusperiaatteeseen nojautuvan, yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin avulla. Tämän periaatteen mukaisesti strategisen suunnittelun ja täytäntöönpanon tehtävät olisi siirrettävä jäsenvaltioiden lisäksi myös paikallis- ja alueviranomaisille, joilla on parhaat edellytykset vastata tehokkaasti paikallisiin tarpeisiin ja haasteisiin (6). |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa ottamaan kestävän rahoituksen yhteydessä käyttöön ”sosiaalisen luokitusjärjestelmän”, joka mahdollistaa sosiaaliseen infrastruktuuriin, kuten terveydenhuoltoon, koulutukseen tai asumiseen, tehtävien investointien lisäämisen. Tällainen väline voisi auttaa vastaamaan haasteisiin, jotka liittyvät keskeisten palvelujen saatavuuteen, palkitsemalla uusien teknologioiden käytöstä sekä pyrkimyksistä edistää ammattitaitoista työvoimaa ja puuttua henkilöstöpulaan, mikä samalla auttaa tunnustamaan sosiaaliseen infrastruktuuriin tehtävät investoinnit arvokkaaksi sijoitusomaisuudeksi. |
| --- | --- |

34.

Rahoitus

| 35. | kannustaa hyödyntämään monivuotisen rahoituskehyksen ja Next Generation EU -elpymisvälineen avulla EPSR:n kansallista täytäntöönpanoa edistäen vihreää ja digitaalista siirtymää, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymis- ja palautumiskykyä. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kannustaa ohjelmasuunnittelusta vastaavia viranomaisia ilmoittamaan erikseen EPSR:n täytäntöönpanoon liittyvät rakenne- ja investointirahastojen menot. |
| --- | --- |

36.

| 37. | edellyttää, että paikallisesti ja alueellisesti kohdennetaan enemmän varoja valtioiden talousarvioista ja EU-rahoitusta paikallisiin toimenpiteisiin, palveluihin ja sosiaalisiin investointeihin, jotta voidaan tukea erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevia ryhmiä noudattaen yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja syrjimättömyyden periaatteita. |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että rahoitusresurssien kohdentamisen suunnittelussa on hyödynnettävä nykyistä enemmän niiden jakaumavaikutusten arviointia, jotta uudistusten ja sosiaalisten investointien vaikutukset eri ryhmien osalta voidaan ottaa paremmin huomioon. |
| --- | --- |

38.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Sosiaaliasioita koskeva eurobarometri 03/2021.

1

(2)  Tehokas työllisyyden aktiivituki (Effective active support to employment, EASE) C(2021) 1372.

2

(3)  Ks. edellinen alaviite.

3

(4)  Neuvoston suositus oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista, 2018.

4

(5)  CoR 4843/2020.

5

(6)  CoR 2167/2020.

6

---

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/13

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vuoden 2020 laajentumispaketti”

(2021/C 300/04)

| Esittelijä: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR, EPP), Dubrovnik-Neretvan maakunnan johtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoden 2020 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta
  COM(2020) 660 final SWD(2020) 350 final, SWD(2020) 351 final, SWD(2020) 352 final, SWD(2020) 353 final, SWD(2020) 354 final, SWD(2020) 355 final, SWD(2020) 356 final
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma
  COM(2020) 641 final |

Esittelijä:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR, EPP), Dubrovnik-Neretvan maakunnan johtaja

Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoden 2020 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta

COM(2020) 660 final SWD(2020) 350 final, SWD(2020) 351 final, SWD(2020) 352 final, SWD(2020) 353 final, SWD(2020) 354 final, SWD(2020) 355 final, SWD(2020) 356 final

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma

COM(2020) 641 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | panee erittäin kiinnostuneena merkille Euroopan komission vuoden 2020 tiedonannon EU:n laajentumispolitiikasta, kertomukset ehdokasmaista Albania, Montenegro, Pohjois-Makedonia, Serbia ja Turkki, kertomukset mahdollisista ehdokkaista Bosnia ja Hertsegovina ja Kosovo (1) sekä komission tiedonannon Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelmasta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu erityisen myönteisesti siihen, että jälleen korostetaan laajentumisprosessin geostrategista merkitystä investointina rauhaan, vakauteen, turvallisuuteen ja talouskasvuun kaikkialla Euroopassa, ja on tyytyväinen, että Zagrebissa toukokuussa 2020 järjestetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksessa painotettiin yksimielisesti Länsi-Balkanin jäsenyysnäkymille annettavaa tukea. Komitea vahvistaa kannattavansa kaikkien Länsi-Balkanin maiden EU-jäsenyyttä edellyttäen, että ne täyttävät kaikki jäsenyyskriteerit. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää antaa Länsi-Balkanin alueen maille myönteisiä signaaleja niiden kannustamiseksi sitoutumaan pitkälliseen EU-jäsenyysprosessiin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Euroopan komissiota ylläpitämään laajentumispakettia laatiessaan korkeita avoimuus-, osallistavuus- ja reaktiivisuusnormeja ja ilmoittamaan kertomuksessaan, millä tavoin laajentumismaiden sidosryhmiä, erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten edustajia, on kuultu kyseistä asiakirjaa ja edistymiskertomuksia laadittaessa sekä missä määrin kuulemiseen osallistuneet sidosryhmät ovat saaneet palautetta kuulemisen tuloksista. |
| --- | --- |

3.

| 4. | vahvistaa, että Euroopan komission järjestelmällisesti ja julkishallinnon periaatteiden mukaisesti valvomia Länsi-Balkanin maiden julkishallinnon uudistuksia ei voida toteuttaa ilman paikallistason noudattamaa hyvää hallintotapaa. Komitea kehottaa Euroopan komissiota laatimaan julkishallinnon uudistusten tueksi tarkoitettuja toimia ja välineitä varten entistä tarkempia tulosindikaattoreita, joilla mitataan julkisen varainhoidon hajauttamista, paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien parantamista väestölle ja yrityksille tarjottavien laadukkaiden palvelujen kehittämiseksi ja tarjoamiseksi sekä osallistavan ja tosiasiapohjaisen päätöksenteon edistämistä paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana, että Länsi-Balkanin maat eivät ole edistyneet riittävästi oikeusvaltioperiaatteen, demokraattisten instituutioiden toiminnan ja korruption torjunnan kaltaisilla perustavan tärkeillä aloilla ja että ne eivät ole kyenneet neutralisoimaan riippumattomalle medialle ja kansalaisyhteiskunnan kehitykselle haitallista toimintaympäristöä. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että eräissä Länsi-Balkanin maissa poliittisen moniarvoisuuden puuttuminen tai vaaleilla valittujen, oppositiopuolueisiin kuuluvien luottamushenkilöiden mielipiteiden sivuuttaminen ja pelottelu paikallistasolla ovat paikallisdemokratian suurimpia haasteita näissä maissa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee huolestuneena merkille, että kaikki Länsi-Balkanin maat uhkaavat laajentumisprosessin heikon edistymisen vuoksi joutua entistä enemmän sellaisten kolmansien osapuolten – mm. Venäjän ja Kiinan – vaikutuspiiriin, jotka haluavat jatkuvasti vahvistaa asemaansa alueella. |
| --- | --- |

7.

| 8. | tukee EU:n pyrkimyksiä paitsi vahvistaa Länsi-Balkanin maiden selviytymiskykyä myös huolehtia tiiviistä yhteistyöstä kyberturvallisuuden ja strategisen viestinnän alalla, jotta pystytään varmistamaan, että kaikki ulkoisesti rahoitettu taloudellinen toiminta vastaa EU:n arvoja, normeja ja standardeja erityisesti sellaisilla avainaloilla kuin julkiset hankinnat, ympäristö, energia, infrastruktuuri ja kilpailu. |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti EU:n tarjoamaan kattavaan tukeen Länsi-Balkanin maille vastattaessa covid-19-pandemiaan liittyviin haasteisiin sekä reagoitaessa tehokkaasti kiireellisiin terveys- ja sosioekonomisiin tarpeisiin ja kehottaa Euroopan komissiota tunnustamaan paikallis- ja alueviranomaisten tärkeän roolin covid-19-pandemian torjunnassa sekä esittämään lisätoimia, jotta voidaan tukea paikallis- ja alueviranomaisten hajautettua yhteistyötä ja vahvistaa niiden kriisinhallintavalmiuksia. |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Euroopan komissiota tekemään ehdotuksia Länsi-Balkanin valtio-, alue- ja paikallistason edustajien osallistamisesta Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin työhön, jotta voidaan luoda paremmat perusedellytykset paikallis- ja alueviranomaisia varten. Komitea ehdottaa, että järjestetään Länsi-Balkanin maissa kansalaisvuoropuhelujen sarja, jotta kansalaiset saavat tilaisuuden esittää Euroopan unionin jäsenyyteen liittyvät huolenaiheensa ja odotuksensa. |
| --- | --- |

10.

Maakohtaisia huomioita

| 11. | kannattaa varauksetta neuvottelukehyksen mahdollisimman pikaista hyväksymistä ja liittymisneuvottelujen käynnistämistä Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa, jotta voidaan osoittaa, että liittymisprosessilla on vahva poliittinen tuki, ja noudattaa sitoumusta liittymisneuvottelujen käynnistämisestä vaadittavat kriteerit täyttävien maiden kanssa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee huolestuneena merkille, että Serbian ja Montenegron – joiden kanssa liittymisneuvottelut on jo käynnistetty – on toimittava määrätietoisemmin, jotta voidaan parantaa sananvapauden ja riippumattoman median työskentelyn perusedellytyksiä sekä edistää oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja korruption torjuntaa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | on tyytyväinen yleiseen edistymiseen Serbian liittymisneuvotteluissa, mutta kehottaa nopeuttamaan uudistuksia oikeusvaltion ja perusoikeuksien aloilla sekä edistymään Serbian ja Kosovon välisten suhteiden normalisoinnissa neuvottelukehyksen mukaisesti. Komitea kehottaa Serbian kaikkien hallintotasojen viranomaisia viestimään yksiselitteisesti maan yhdentymispyrkimyksistä ja suhteista EU:hun, joka on Serbian tärkein poliittinen ja taloudellinen kumppani. |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää valitettavana poliittisen moniarvoisuuden merkittävää heikentymistä Serbiassa, tehokkaan opposition puuttumista Serbian parlamentista ja paikallisdemokratian kehittämisen kannalta kielteisiä perusedellytyksiä ja toistaa, että vaalimenettelyn pitkäaikaiset puutteet on korjattava poliittisten puolueiden ja muiden asianomaisten sidosryhmien kanssa käytävän avoimen ja osallistavan vuoropuhelun avulla hyvissä ajoin ennen seuraavia vaaleja ottaen huomioon Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston suositukset. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota kannustamaan Montenegroa tehostamaan toimiaan avoimen ja osallistavan päätöksenteon edistämiseksi sekä vahvistamaan sidosryhmien julkisten kuulemisten laadun keskitettyä seurantaa. |
| --- | --- |

15.

| 16. | on huolissaan Bosnia ja Hertsegovinan heikosta edistymisestä ensisijaisissa uudistuksissa, jotka Euroopan komissio toi esiin lausunnossaan (2) maan EU-jäsenyyshakemuksesta ja jotka koskevat demokraattisten instituutioiden toimintaa, oikeusvaltioperiaatetta, perusoikeuksien turvaamista ja julkishallinnon uudistusta, sekä erityisesti siitä, ettei Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioita ja päätöksiä tai perustuslakituomioistuimen vaalilaista antamaa tuomiota ole noudatettu, ettei kansanryhmien tasa-arvoa ja muiden väestönosien oikeuksia ole kunnioitettu ja ettei korruption torjunnassa eikä julkishallinnon ammattimaistumisessa ja politisoinnin purkamisessa ole edistytty riittävästi. |
| --- | --- |

16.

| 17. | on tyytyväinen siihen, että Mostarissa (Bosnia ja Hertsegovinassa) järjestettiin 20. joulukuuta 2020 yli 12 vuoden tauon jälkeen lopulta paikallisvaalit, mikä on merkittävä panos demokraattisten prosessien vahvistamiseen Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan periaatteiden mukaisesti, ja kannustaa Bosnia ja Hertsegovinaa etenemään kohti EU-jäsenyyttä. |
| --- | --- |

17.

| 18. | on kuitenkin huolissaan Mostarissa vahvistetuista vaalivilppitapauksista ja vihapuheesta, joka johti hyökkäyksiin eräitä paikallisvaaleihin osallistuneita ehdokkaita vastaan. Komitea kehottaa siksi Bosnia ja Hertsegovinan parlamenttia tekemään vaalilakiin tarvittavat muutokset ennen vuonna 2022 järjestettäviä seuraavia yleisvaaleja, jotta vastaisuudessa voidaan välttää vaalivilppi. Komitea pyytää Euroopan unionin Bosnia ja Hertsegovinan -edustustoa tuomitsemaan jyrkästi yhdessä muiden kansainvälisen yhteisön edustajien kanssa vihapuheen ja hyökkäykset ehdokkaita vastaan – erityisesti naisehdokkaita vastaan, mitä ilmeni Mostarin vaalien alla. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota edistämään painokkaasti ratkaisuja serbienemmistöisiä kuntia edustavan järjestön perustamiseksi Kosovoon – Euroopan alueiden komitea (AK) tarjoaa tässä yhteydessä roolinsa ja asiantuntemuksensa pohjalta konkreettista tukea ja yhteistyötä – sekä Serbian ja Kosovon välisten suhteiden normalisointia. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota toistamaan neuvostolle esittämänsä kehotuksen Kosovon viisumivapauskysymyksen käsittelemisestä komission omien suositusten ja Euroopan parlamentin myönteisten ja AK:n voimakkaasti tukemien suositusten mukaisesti. |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa, että lainsäädäntöuudistukset ovat tärkeitä, jotta voidaan varmistaa Kosovon keskus- ja paikallishallintojen välinen selkeä toimivaltajako ja rahoitusvarojen jakaminen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa Albaniaa edistymään enemmän neuvoston 25. maaliskuuta 2020 antamien päätelmien kohdassa 10 asetettujen painopisteiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa Albaniaa jatkamaan aluehallintouudistustaan ja vakiinnuttamaan sen osana laajempaa ohjelmaa, jonka tavoitteena on hallinnon hajauttaminen, paikallistason verotuksellisen autonomian vahvistaminen ja kuntien valmiuksien parantaminen laadukkaiden julkisten palvelujen tarjoamiseksi sekä poliittisen tuen lisääminen hallinnon hajauttamista ja paikallishallintoa koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2022 mennessä. Komitea kehottaa Albanian viranomaisia toteuttamaan kattavan maareformin, vakiinnuttamaan omistusoikeudet ja edistämään ripeästi rekisteröinti- ja korvausprosessia. Komitea kannustaa Albaniaa hyväksymään pikaisesti ja panemaan viipymättä täytäntöön loput kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaan vuoden 2017 puitelakiin liittyvästä lainsäädännöstä ja on tyytyväinen väestönlaskentalain hyväksymiseen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa vahvistamaan edelleen albanialaisen paikallisten ja valtiollisten viranomaisten konsultaatiokomitean roolia hyvänä esimerkkinä paikallisviranomaisten roolin institutionalisoitumisesta poliittisessa päätöksenteossa. |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, ettei Pohjois-Makedoniassa sen paremmin kuin useimmissa muissakaan Länsi-Balkanin maissa ole yhdennettyä aluekehityksen suunnittelu-, hallinnointi- ja seurantajärjestelmää, ja kehottaa vahvistamaan EU-varojen hallinnoinnista vastaavien operatiivisten rakenteiden hallinnollisia ja teknisiä valmiuksia erityisesti liikenteen ja ympäristönsuojelun aloilla. |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuomitsee jyrkästi sen, että Turkki ottaa jatkuvasti askeleita taaksepäin EU:n säännöstön keskeisillä osa-alueilla, sillä esimerkiksi paikallisdemokratian toiminta on häiriytynyt jatkuvasti merkittävällä tavalla, tilanne on huonontunut voimakkaasti keskeisten ihmisoikeuksien, EU:n perusarvojen ja oikeusvaltioperiaatteen osalta ja tehokas valvonta ja vallanjako poliittisessa järjestelmässä ovat yleisesti ottaen heikentyneet Turkin perustuslakimuutosten tultua voimaan. |
| --- | --- |

26.

| 27. | on huolissaan siitä, että Kaakkois-Turkissa vaaleilla valittujen pormestarien väkivaltaiset erottamiset ja heidän korvaamisensa hallituksen nimittämillä luottohenkilöillä sekä paikallisten edustajien pidätykset jatkuvat. Komitea kehottaa Turkkia Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan ja Venetsian komission suositusten mukaisesti pidättymään toimista, jotka estävät paikallisdemokratian toimintaa ja vahingoittavat yleistä demokraattista ilmapiiriä sekä alue- että paikallistasolla. |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa Turkin harjoittavan EU:n vastaista retoriikkaa ja tuomitsee painokkaasti Turkin lainvastaisen ja provosoivan käytöksen kahta EU:n jäsenvaltiota eli Kreikkaa ja Kyprosta kohtaan, sillä Turkki loukkaa vakavasti ja jatkuvasti niiden suvereniteettia ja suvereniteettioikeuksia, sekä Turkin naapureihinsa kohdistaman aggressiivisen retoriikan, joka ei millään tavoin sovi yhteen sen ehdokasmaan aseman kanssa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuomitsee Turkin yksipuoliset toimet Varoshassa ja kehottaa noudattamaan täysin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia 550 ja 789. Komitea tukee neuvottelujen pikaista jatkamista YK:n alaisuudessa ja on edelleen täysin sitoutunut Kyproksen ongelman kattavaan ratkaisuun YK:n puitteissa ja YK:n turvallisuusneuvoston asiaankuuluvien päätöslauselmien sekä EU:n perustana olevien periaatteiden mukaisesti. Se odottaa samaa Turkilta. |
| --- | --- |

29.

| 30. | vahvistaa, että on EU:n strategisten intressien mukaista pyrkiä selvittämään erimielisyyksiä Turkin kanssa vuoropuhelun avulla ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti sekä kehittää molempia osapuolia hyödyttävää yhteistyötä. Komitea suosittaa, että muuttoliike- ja pakolaisasioissa tehtävän yhteistyön puitteissa käyttöön asetettua EU:n rahoitusta korvamerkitään niiden paikallis- ja alueviranomaisten suoria toimia varten, jotka osallistuvat muuttovirtojen, siirtymään joutuneiden henkilöiden ja pakolaisten hallinnointiin Turkissa. Komitea katsoo, että EU:n ja Turkin takaisinottosopimus on pantava täysimääräisesti ja tehokkaasti täytäntöön kaikkien jäsenvaltioiden osalta, mutta huomauttaa, että yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kanssa on edelleen olennaista. |
| --- | --- |

30.

Paikallis- ja alueviranomaisten rooli laajentumisprosessissa sekä alueellisen yhteistyön vahvistaminen

| 31. | painottaa paikallis- ja alueviranomaisten roolin merkitystä EU:n jäsenyyskriteerien täyttämisessä sekä EU:n säännöstön täytäntöönpanossa erityisesti taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, maatalouden ja elintarviketurvallisuuden, ympäristönsuojelun, julkisten hankintojen ja sosiaalipolitiikan aloilla. Komitea tähdentää myös paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää panosta tiedotettaessa EU-jäsenyyden vaikutuksista sekä pyrittäessä varmistamaan kansalaisten tuki liittymisprosessille. |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää valitettavana, ettei EU ole esittänyt konkreettisia poliittisia ehdotuksia Länsi-Balkanin paikallis- ja alueviranomaisten järjestelmälliseksi ja strategiseksi tukemiseksi, kuten AK on suosittanut vuosien 2018 ja 2019 laajentumispaketista antamissaan lausunnoissa. |
| --- | --- |

32.

| 33. | on tyytyväinen Euroopan komission pyrkimyksiin arvioida laajentumismaiden ja naapurialueiden paikallisviranomaisille vuosina 2010–2018 annettua EU-tukea ja kehottaa tiedottamaan laajalti arvioinnin konkreettisista tuloksista. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa Euroopan komissiota laatimaan käytännönläheisiä välineitä Länsi-Balkanin paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien tehokkaan parantamisen tueksi, mm. erityisiä temaattisia tukiohjelmia tai alueellisia teknisen avun hankkeita sekä jatkuvaa vaihtotoimintaa, mentorointia ja verkottumista. |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa jälleen kerran komissiota ulottamaan hallinnon ja johtamisen parantamisen tukiohjelman (SIGMA) myös valtiotasoa alemmille hallintotasoille ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa, jotta voidaan määrittää hajautettuja malleja julkishallinnon uudistuksia varten ja tukea paikallisen hallintotavan ja paikallisen julkisen hallinnon kehittämistä unionin säännöstön soveltamista silmällä pitäen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa lisäksi Euroopan komissiota ottamaan käyttöön väliaikaisia käytännön järjestelyjä, jotta mahdollistetaan TAIEX- ja kumppanuusohjelman välineiden käyttö jäsenvaltioiden sekä ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden paikallis- ja alueviranomaisten välisessä yhteistyössä. |
| --- | --- |

36.

| 37. | toteaa, että on tärkeää tukea jatkossakin Länsi-Balkanin paikallis- ja alueviranomaisia Euroopan alueiden komitean ja sen asianomaisten yhteistyöelinten, kuten Länsi-Balkanin työryhmän sekä Montenegron, Pohjois-Makedonian ja Serbian kanssa perustettujen neuvoa-antavien sekakomiteoiden, kautta. Komitea muistuttaa kuitenkin, että näiden elinten toiminnan erottuvuutta valtiollisella ja alueellisella tasolla on parannettava. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että myös Albanian kanssa on pikaisesti perustettava neuvoa-antava sekakomitea. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota tarkentamaan indikaattoreita, joilla mitataan julkishallinnon uudistusten yhteydessä saavutettua edistystä koskien paikallis- ja alueviranomaisten osallistamista julkisten toimien suunnitteluun, kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja arviointiin, sekä ryhtymään lisätoimiin, jotta vahvistetaan ja tehostetaan paikallis- ja alueviranomaisten kuulemista sellaisten poliittisten toimien suunnittelun yhteydessä, jotka vaikuttavat kyseisten viranomaisten työhön ja kansalaisille tarjottujen kunnallisten palvelujen laatuun. |
| --- | --- |

38.

| 39. | on tyytyväinen siihen, että komissio on tähän asti tukenut Länsi-Balkanin nuorisoyhteistyön lujittamista, mikä on erittäin tärkeää hyvien naapuruussuhteiden säilymisen ja kehittämisen kannalta, mukaan luettuna alueellisen nuorisoalan yhteistyöjärjestön kaltaisten aloitteiden tukeminen. Komitea kehottaa komissiota huolehtimaan tulevissa nuorisoyhteistyötä edistävissä aloitteissa siitä, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan paikallisten nuorisojärjestöjen ja oppilaitosten tärkeinä kumppaneina vahvemmin mukaan sellaisten nuorisohankkeiden toteuttamiseen, joilla edistetään hyvien naapuruussuhteiden vahvistamista. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ehdottaa, että tulevaisuudessa myös paikallis- ja alueviranomaisten edustajia osallistetaan asiaan kuuluvalla tavalla liittymisneuvotteluja käsittelevien hallitustenvälisten konferenssien työhön. |
| --- | --- |

40.

Oikeusvaltioperiaate, perusoikeudet ja riippumattoman median toimintaedellytykset

| 41. | vahvistaa, että oikeusvaltioperiaate ja toimivat demokraattiset instituutiot ovat keskeisiä indikaattoreita, joiden perusteella EU arvioi ehdokasmaiden edistymistä kohti jäsenyyttä, ja ilmaisee olevansa huolissaan heikosta edistyksestä ja lukuisista ongelmista, jotka johtuvat poliittisen tahdon puutteesta, edelleen esiintyvistä pyrkimyksistä vaikuttaa valtiovallan toimiin, oikeuslaitoksen riippumattomuuden vähäisestä edistymisestä, institutionaalisesta vastarinnasta ja riippumattomalle medialle epäedullisesta toimintaympäristöstä useimmissa ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa. |
| --- | --- |

41.

| 42. | painottaa, että suotuisa toimintaympäristö riippumattoman median sekä kansalaisyhteiskunnan kehittämiselle ja toiminnalle on liittymisprosessin myötä toteutettujen monitahoisten uudistusten pysyvyyden ja peruuttamattomuuden edellytys sekä perusta paikallisdemokratian kehittymiselle. |
| --- | --- |

42.

| 43. | suosittaa, että komissio edellyttää johdonmukaisesti EU-rahastojen ja talous- ja investointisuunnitelman varojen käyttöä koskevien EU:n sääntöjen noudattamista erityisesti julkisten hankintojen yhteydessä ja avoimuuden osalta ja että se määrittää tätä varten selkeitä indikaattoreita. |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on kansalaisläheisyytensä vuoksi avainrooli eurooppalaisten arvojen edistämisessä ja säilyttämisessä sekä perusoikeuksien turvaamisessa ja että niillä voi olla tärkeä rooli rasismin, vihapuheen ja syrjinnän torjunnassa, sukupuolten tasa-arvon edistämisessä, heikossa asemassa olevien ryhmien ja vähemmistöjen suojelussa sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisessa. |
| --- | --- |

44.

| 45. | on syvästi vakuuttunut siitä, että koska paikallis- ja alueviranomaisilla on erityinen asema paikallisina päättäjinä ja yleishyödyllisten palvelujen tarjoajina, niillä voi olla merkittävämpi rooli pyrittäessä korjaamaan oikeusvaltioperiaatteeseen ja perusoikeuksiin liittyviä puutteita, edistämään paikallisten poliittisten toimenpiteiden avoimempaa ja vastuullisempaa toteuttamista sekä varmistamaan heikossa asemassa olevien ryhmien oikeuksien parempi suojelu. |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota jatkamaan ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden paikallis- ja alueviranomaisten tukemista, jotta voidaan parantaa edellytyksiä, jotka koskevat kiinnostuneen yleisön osallistamista paikallispolitiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, mukaan luettuina osallistava investointisuunnittelu ja kuntien talousarvioiden valmistelu. |
| --- | --- |

46.

| 47. | varoittaa, että ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden paikallis- ja alueviranomaisten tasolla julkisiin hankintamenettelyihin liittyy suuri korruption riski, ja kehottaa Euroopan komissiota edistämään konkreettisten välineiden avulla ennakoivampaa avoimuutta ja laadunvalvonnan parantamista julkisissa hankinnoissa sekä avoimen datan politiikkaa kaikissa hankintamenettelyjen vaiheissa. |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa Euroopan komissiota tunnustamaan painokkaammin paikallis- ja alueviranomaisten roolin perusluonteisten kysymysten ratkaisussa paikallistasolla, helpottamaan niiden valmiuksien ja osaamisen kehittämistä oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien alalla, tukemaan niitä näiden tehtävien suorittamisessa asettamalla käyttöön konkreettisia keinoja ja välineitä sekä antamaan samalla tunnustusta myös paikallis- ja alueviranomaisten kansallisten ja kansainvälisten järjestöjen kulloisestakin roolista ja panoksesta. |
| --- | --- |

48.

Paikallis- ja alueviranomaisten rooli talous- ja investointisuunnitelman täytäntöönpanossa

| 49. | on tyytyväinen Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelman hyväksymiseen; suunnitelma on keskeinen väline tuettaessa alueen taloudellista elpymistä ja kehittymistä lähitulevaisuudessa. Komitea muistuttaa, että on tärkeää osallistaa paikallis- ja alueviranomaiset oikea-aikaisesti ja asianmukaisesti tukitoimien ja hankkeiden suunnitteluun ja niiden täytäntöönpanon seurantaan. Tässä yhteydessä on varmistettava korkeatasoinen avoimuus ja tiedonsaanti sekä noudatettava tietojen julkistamista koskevia tiukkoja vaatimuksia. |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa toteuttamaan konkreettisia toimia vihreää ja digitaalista siirtymää koskevien EU-aloitteiden ulottamiseksi Länsi-Balkanille. Näin voitaisiin korostaa alueen roolia tärkeänä osana Eurooppaa sekä sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen, kestäväpohjaiseen liikenneinfrastruktuuriin ja ympäristönsuojeluun tehtävien investointien strategista merkitystä Länsi-Balkanilla jo ennen varsinaista EU-jäsenyyttä. |
| --- | --- |

50.

| 51. | painottaa, että suurissa infrastruktuuri-investoinneissa, joita talous- ja investointisuunnitelman yhteydessä on suunniteltu liikenteen, energian sekä vihreän ja digitaalisen infrastruktuurin aloilla, tulisi kohdentaa varoja ydinverkkojen ohella aina myös alueellisiin ja paikallisiin yhteyksiin sen varmistamiseksi, että investoinnit hyödyttävät myös paikallisväestöä erityisesti kaupunkeihin ja kyliin johtavien uusien liittymäteiden rakentamisen myötä. |
| --- | --- |

51.

| 52. | kannattaa periaatetta, jonka mukaan talous- ja investointisuunnitelman puitteissa toteutettavat investoinnit nivotaan uudistuksiin, ja kehottaa Euroopan komissiota ilmoittamaan kunkin investoinnin yhteydessä siitä, mitä uudistuksia paikallis- ja aluetasolla odotetaan. |
| --- | --- |

52.

| 53. | toteaa, että EU:n investointien erottuvuuden lisääminen alue- ja paikallistasolla sekä selkeämpi tiedottaminen perusperiaatteista ja -arvoista, kuten julkisia hankintoja koskevista säännöistä, ympäristönormeista ja julkisen talouden pohjan kestävyyteen liittyvistä normeista, auttaisivat vahvistamaan sitoutumista uudistuksiin liittymisprosessissa ja vähentämään ulkoisten toimijoiden kielteisen vaikutuksen riskiä alueella (esim. Kiinan myöntämien lainojen kautta). |
| --- | --- |

53.

| 54. | kannattaa pyrkimyksiä uuden ohjelmasyklin pohjustamiseksi liittymistä valmistelevaa tukea (IPA III) varten ja vahvistaa Euroopan alueiden komitean aiemman lausunnon mukaisesti (3), että IPA III -välineen yhteydessä on tärkeää asettaa käyttöön temaattista tukea alue- ja paikallisviranomaisten valmiuksien parantamiseksi. |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa Euroopan komissiota laatimaan Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan ja riippumattoman median tukemisesta laatimiensa suuntaviivojen mallin mukaisesti suuntaviivat EU:n tuesta laajentumismaiden paikallis- ja alueviranomaisille uudella rahoituskaudella 2021–2027 ja esittämään niissä selkeitä tietoja tavoitteista, odotetuista tuloksista ja edistymisen mittaamiseen käytettävistä indikaattoreista. |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa Euroopan komissiota perustamaan tässä yhteydessä riippumattoman alueellisen komitean seuraamaan talous- ja investointisuunnitelman sekä IPA III -välineen täytäntöönpanoa sekä ottamaan tähän elimeen mukaan julkisen kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella ja ennakkoon määritettyjen avointen kriteerien mukaisesti valittavia laajentumismaiden paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja median edustajia. |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että aloitteellinen avoimuus ja tietojen julkistaminen vahvistavat kansalaisten luottamusta julkisten varojen asianmukaiseen käyttöön, ja kehottaa komissiota perustamaan avoimen datan portaalin, joka sisältää yksityiskohtaisia, julkisesti saatavilla olevia ja haettavissa olevia tietoja kaikista talous- ja investointisuunnitelman ja IPA III -välineen edunsaajista. |
| --- | --- |

57.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

1

(2)  SWD(2019) 222 final, COM(2019) 261 final.

2

(3)  AK:n lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta, COR 2018/04008, EUVL C 86, 7.3.2019.

3

---

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/19

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025”

(2021/C 300/05)

| Esittelijä: | Yoomi RENSTRÖM (SE, PES), Ovanåkerin kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025
  COM(2020) 565 final |

Esittelijä:

Yoomi RENSTRÖM (SE, PES), Ovanåkerin kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025

COM(2020) 565 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti tiedonantoon ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025” ja korostaa, että tasa-arvo on yksi perusarvoista, joihin Euroopan unioni pohjaa, kuten kuvastuu perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa, joissa EU:lle annetaan valtuudet ja vastuu torjua syrjintää. |
| --- | --- |

1.

| 2. | on huolissaan Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vuoden 2019 perusoikeusraportin sisältämistä havainnoista, joissa vahvistetaan, että etnisiin vähemmistöihin ja muuttajiin kohdistuu pitkään voimassa olleesta EU:n rasisminvastaisesta lainsäädännöstä huolimatta edelleen häirintää ja syrjintää kaikkialla EU:ssa. Saman raportin mukaan vain 15:llä EU:n 27 jäsenvaltiosta on erityisiä toimintasuunnitelmia ja strategioita rasismin ja etnisen syrjinnän torjumiseksi ja rasismin kriminalisoimiseen tähtäävässä kansallisessa lainsäädännössä on edelleen aukkoja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | on niin ikään huolissaan syrjintää EU:ssa koskevan erityiseurobarometrin Discrimination in the EU (1) tuloksista. Sen mukaan lähes 59 prosenttia vastaajista pitää etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää yleisenä omassa maassaan, ja erityisesti uskotaan, että ihonväriin perustuva syrjintä on laajalle levinnyttä. Käsitykset, mielipiteet ja asenteet vaihtelevat kuitenkin edelleen suuresti syrjinnän kohteeksi joutuneen ryhmän suhteen ja myös eri maiden välillä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen tehdä kattava arviointi EU:n nykyisestä oikeudellisesta kehyksestä syrjinnän, rasismin ja muukalaisvihan torjumiseksi, seurata yhdenvertaista kohtelua koskevan direktiivin (2) soveltamista ja varmistaa rasismia ja muukalaisvihaa (3) koskevan puitepäätöksen asianmukainen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että EU:n ensisijaisena tavoitteena on oltava syrjinnän torjuminen kaikilla aloilla, mutta toteaa, että nykyisellään EU:n syrjinnänvastaisessa lainsäädännössä on aukkoja, koska tietyt syrjintäperusteet koskevat vain työtä ja ammattia. Komitea kehottaa neuvostossa kokoontuvia jäsenvaltioiden edustajia saattamaan päätökseen neuvottelut horisontaalisesta syrjimättömyysdirektiivistä (4), jonka eteneminen on pysäytetty komission vuonna 2008 tekemän ehdotuksen jälkeen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | on tyytyväinen siihen, että komissio tunnustaa ensimmäistä kertaa rakenteellisen rasismin olemassaolon ja sen, että se on osa sosiaalista, taloudellista ja poliittista järjestelmää, jossa kaikki elämme, ja että komissio katsoo, että siihen on puututtava kattavilla toimintapolitiikoilla. Rasismiin sovellettavaa toimintatapaa on sen vuoksi muutettava EU:ssa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisenä, että toimintasuunnitelmassa ehdotetaan joukkoa toimenpiteitä, jotka kokoavat yhteen yhteiskunnan kaikki päätöksentekotasot sekä kansalaisyhteiskunnan ja tasa-arvoelimet, jotta rasismia voidaan torjua Euroopassa entistä tehokkaammin esimerkiksi rasisminvastaisten kansallisten toimintasuunnitelmien avulla. |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että toimintasuunnitelma on askel kohti Agenda 2030 -toimintasuunnitelmaan kirjattujen kestävän kehityksen tavoitteiden, erityisesti eriarvoisuuden vähentämistä koskevan tavoitteen nro 10, saavuttamista. |
| --- | --- |

8.

| 9. | odottaa, että vuonna 2021 tulossa oleva Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma tarjoaa lisätukea tasa-arvolle työmarkkinoilla, myös rodulliseen (5) tai etniseen vähemmistöön kuuluville henkilöille. |
| --- | --- |

9.

Rakenteellinen rasismi – taustalla olevaan ongelmaan puuttuminen

| 10. | korostaa, että on tärkeää tunnustaa rasismin historialliset juuret. Kolonialismin, orjuuden ja holokaustin muiston varmistaminen on tärkeä osa osallisuuden ja ymmärryksen edistämistä. Komitea vaatii vastapropagandaa, jossa tuomitaan rasismi ja jonka avulla edistetään sosiaalista osallisuutta ja lisätään ihmisten vaikutusmahdollisuuksia rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumatta. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että sellaisten alojen määrittäminen, missä rasismia pidetään yllä, kuten koulutus, asuminen, terveydenhuolto, työelämä, julkisten palvelujen saatavuus, oikeusjärjestelmä, lainvalvonta tai muuttoliikkeen valvonta, poliittinen osallistuminen ja poliittinen edustus, on ratkaisevan tärkeä askel rakenteellisen rasismin torjumiseksi tehokkaasti. |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota tarkastelemaan rasismintorjunnan toimintasuunnitelmaa laaja-alaisesti yhdessä unionin maahanmuuttopolitiikan ja yhteisen turvapaikkapolitiikan kanssa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että Euroopassa tarvitaan kattavaa tietoa rotuun tai etniseen alkuperään perustuvasta syrjinnästä. Jos syrjinnän ja eriarvoisuuden laajuutta ei mitata ja kvantifioida, niihin on hyvin vaikea puuttua tehokkaasti. Tasa-arvoa koskevat tiedot voivat tarjota tehokkaita välineitä syrjintää ja syrjäytymistä vastaan ja valottaa syrjinnän vaarassa olevien ryhmien tilannetta, kun tavoitteena on suunnitella osallistavia toimintapolitiikkoja ja varmistaa niiden täytäntöönpano. |
| --- | --- |

13.

| 14. | uskoo, että tasa-arvoa koskevat tiedot antavat käsityksen rakenteellisen rasismin laajuudesta ja siitä, miten sitä voidaan torjua. Tarvitaan kuitenkin uusia menetelmiä syrjintää ja tasa-arvoa koskevien tietojen keräämiseksi. Perustuslaillisten normien, EU:n tietosuojalainsäädännön ja EU:n perusoikeuskirjan noudattaminen kaikilta osin on ennakkoedellytys mahdollisen virheellisen käytön tai väärinkäytön riskien lieventämiseksi. |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti komission päätökseen kerätä tietoja henkilöstönsä rodullisesta ja etnisestä monimuotoisuudesta erityisellä kyselyllä, joka on vapaaehtoinen ja anonyymi ja joka näin ollen noudattaa kaikilta osin tiedonkeruusääntöjä. Komitea korostaa, että kaikkien EU:n elinten on toteutettava samankaltaisia arviointeja, koska rodullinen ja etninen edustus kaikilla EU:n julkishallinnon tasoilla on avainasemassa tasa-arvon saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa uudelleen, että on tärkeää soveltaa intersektionaalista näkökulmaa, jotta strategian täytäntöönpanoon voidaan osallistaa haavoittuvassa asemassa olevat ihmiset, jotka voivat kohdata monenlaista syrjintään (6), ja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät, kuten muun muassa maahanmuuttajanaiset, ilman huoltajaa olevat maahanmuuttajalapset ja -nuoret ja hlbti-ihmiset. Komitea pyytää siksi Euroopan komissiota kehittämään edelleen tällaista intersektionaalista lähestymistapaa ja laatimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjeita siitä, miten sitä sovelletaan julkisen politiikan suunnittelussa, hallinnoinnissa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa, että ilman huoltajaa olevat alaikäiset ulkomaalaiset ovat ryhmä, joka on erittäin altis rasismille ja johon on kiinnitettävä erityistä huomiota lapsen oikeuksia koskevan EU:n strategian 2021–2024 mukaisesti. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa valtavirtaistamaan rasisminvastaisen politiikan kaikkeen EU:n politiikkaan. Euroopan alueiden komitea korostaa, että kaikessa syrjinnän vastaisessa politiikassa olisi otettava huomioon myös moniperusteisuusnäkökohdat moninkertaisen syrjinnän tehokkaaksi torjumiseksi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | uskoo, että rakenteellisen rasismin taloudellinen ulottuvuus jätetään usein huomiotta. Tällaisesta rasismista aiheutuu huomattavia taloudellisia kustannuksia, koska se estää ihmisiä hyödyntämästä potentiaaliaan. Vähemmän rasistinen yhteiskunta vahvistuu taloudellisesti. |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että covid-19 on tuonut näkyviin ja pahentanut Euroopassa jo olemassa olevaa eriarvoisuutta, syrjäytymistä ja syrjintää ja että se vahvistaa rakenteellista rasismia. Jo ennestään heikossa asemassa olevat ihmiset kärsivät vielä enemmän. Niiden miljoonien työntekijöiden lisäksi, jotka ovat menettäneet työpaikkansa ja toimeentulonsa, eniten kärsivät muuttajat rajoilla, epävarmoissa työsuhteissa olevat, paperittomat henkilöt, pienituloiset perheet, asunnottomat, ikääntyneet, naiset, vammaiset ja kroonisesti sairaat henkilöt ja myös monet rodulliset ja etniset vähemmistöt. Sen vuoksi kaikilla pandemiaa vastaan toteutettavilla toimilla on oltava syrjinnänvastainen näkökulma ja niillä pitää olla välittömiä ja välillisiä vaikutuksia rasismiin yhteiskunnan eri osa-alueilla. |
| --- | --- |

20.

| 21. | toistaa kehotuksensa toteuttaa ”tehokkaita toimenpiteitä kansalaisvapauksien ja demokratian puolustamiseksi yhä digitalisoituneemmalla aikakaudella, mukaan lukien jatkuvan digitaalisen valvonnan riskin vähentäminen ja digitaalisen disinformaation, disinformaatiokampanjoiden, vihapuheen ja syrjinnän, erityisesti rasismin, torjunta riippumatta siitä, ovatko nämä kielteiset ilmiöt peräisin EU:sta vai sen ulkopuolelta” (7). |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että tekoälyyn sovellettavassa mahdollisessa tulevassa sääntelykehyksessä on keskeisen tärkeää varmistaa, että tekoäly on puolueetonta eikä syrji sukupuolen, etnisen alkuperän, iän, vammaisuuden tai seksuaalisen suuntautumisen perusteella (8). |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että on puututtava lainvalvontaviranomaisten syrjiviin asenteisiin, poliisiväkivaltaan ja tiettyjen rodullisten tai etnisten ryhmien kohtaamaan rotuun perustuvaan profilointiin, ja katsoo, että poliisin ja lainvalvontaviranomaisten on näytettävä esimerkkiä rasismin ja syrjinnän torjunnan alalla. |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että jäsenvaltioissa, missä paikallis- ja alueviranomaiset ovat vastuussa poliisitoiminnasta, on välttämätöntä toteuttaa toimenpiteitä rasismin torjumiseksi ja ehkäisemiseksi lainvalvonnassa, valvoa poliisin käytäntöjä, investoida näiden viranomaisten koulutukseen ja kehittämiseen sekä hallinnoida rotuun perustuvaa profilointia koskevia tietoja avoimesti. Paikallis- ja alueviranomaisten on myös kehitettävä kattavia väkivallan vastaisia yhteisöohjelmia, jotka perustuvat yhteiskunnan antamaan turvaan ja EU:n syrjimättömyysnormien täysimääräiseen noudattamiseen poliisitoiminnassa. |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa tässäkin yhteydessä, että ”keskeisessä asemassa on sellainen yhteiskunta, jossa kunnioitetaan täysimääräisesti kaikkien väestöryhmien ihmisoikeuksia ja noudatetaan kansainvälisiä ja alueellisia normeja, myös kun on kyse syrjinnän, rasismin ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen torjunnasta väkivaltaisen radikalisoitumisen ennaltaehkäisyn ja torjunnan yhteydessä” (9). |
| --- | --- |

25.

Paikallis- ja alueviranomaiset eturintamassa

| 26. | on tyytyväinen siihen, että EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmassa 2020–2025 paikallis- ja alueviranomaiset asetetaan keskeiseen asemaan ratkaisujen löytämiseksi taistelussa rasismia vastaan. Komitea toteaa, että koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat lähellä kansalaisia, niillä on ratkaiseva rooli eurooppalaisten arvojen edistämisessä ja kunnioittamisessa ja ne ovat eturintamassa torjuttaessa rasismia ja viharikoksia, suojeltaessa heikossa asemassa olevia ryhmiä ja vähemmistöjä sekä edistettäessä sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa tunnustamaan paikallis- ja alueviranomaisten aseman strategisina kumppaneina kansallisten toimintasuunnitelmien suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja seurannassa, kun otetaan huomioon niiden vastuu ja tärkeä työ, jota ne jo tekevät rasismin torjumiseksi vastuualueillaan. |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia rasismia koskevan tietoisuuden, koulutuksen ja kasvatuksen edistämisessä erityisesti nuorten keskuudessa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää erittäin tärkeänä, että vuosien 2021–2027 pitkän aikavälin talousarviossa paikallis- ja alueviranomaisille osoitetaan varoja EU:n rahastoista ja Next Generation EU -elpymisvälineestä, jotta voidaan edistää sosiaalista osallisuutta ja torjua rasismia ja syrjintää esimerkiksi työmarkkinoille pääsyn, koulutuksen, sosiaalihuollon, terveydenhuollon ja asumisen aloilla. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota muita haavoittuvammassa asemassa oleviin ryhmiin ja varojen kohdistamiseen ilman huoltajaa olevien alaikäisten ulkomaalaisten suojeluun, joka on monissa tapauksissa paikallis- ja alueviranomaisten vastuulla. |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että valtakunnallisten rasisminvastaisten toimintasuunnitelmien hyväksymisen lisäksi voi olla hyödyllistä laatia alueellisia ja paikallisia toimintasuunnitelmia. Ne voivat auttaa puuttumaan rakenteelliseen rasismiin konkreettisin toimenpitein. Tämä heijastaa myös Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vuoden 2019 raportissa omaksumaa kantaa, jossa virasto korostaa, että rasismin torjunnan kaikilla tasoilla tarvitaan toimintasuunnitelmia. Paikallis- ja alueviranomaisia olisi tuettava asianmukaisesti valtakunnallista tasoa alemman tason toimintasuunnitelmien laatimisessa valmiuksien kehittämistä koskevien tapauskohtaisten aloitteiden avulla. |
| --- | --- |

30.

| 31. | tarjoutuu osallistumaan ja toimimaan foorumina rasisminvastaisten toimien edelleenkehittämiselle paikallis- ja aluetasolla, esimerkiksi kun on kyse sosiaalisen osallisuuden tukemisesta, energiaköyhyyden torjunnasta ja kunnollisten asuntojen saatavuuden edistämisestä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että on tärkeää kutsua mukaan valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä kansalaisyhteiskunta, jotta pystytään hankkimaan legitimiteettiä kansallisille rasisminvastaisille toimintasuunnitelmille ja torjumaan rasismia tehokkaammin Euroopassa. Lisäksi on tärkeää jakaa hyviä käytäntöjä eri maiden sekä paikallis- ja alueyhteisöjen välillä sekä vaihtaa tietoja eri hallintotasoilla laadittuihin rasismintorjunnan suunnitelmiin sisältyvistä tavoitteista ja toimenpiteistä. |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että rasisminvastaisia kansallisia toimintasuunnitelmia koskevien komission tulevien ehdotusten potentiaalin hyödyntämiseksi tarvitaan vahvoja prosesseja, joilla varmistetaan niiden oikea-aikainen täytäntöönpano selkeine ja mitattavissa olevine tavoitteineen ja se, että edistymistä seurataan sekä kansallisella että EU:n tasolla, missä komissio ottaa täyden vastuun omasta seurantaosuudestaan. |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että rasisminvastaisten kansallisten toimintasuunnitelmien tehokkuuden arviointi olisi suunniteltava kahden vuoden tähtäimellä niiden laatimisesta ja että paikallis- ja alueviranomaisilta olisi pyydettävä käyttöön kaikki tiedot. |
| --- | --- |

34.

Euroopan alueiden komitea, EU:n toimielimet ja aloitteet rasismin torjumiseksi

| 35. | tukee Unescon aloitetta European Coalition of Cities Against Racism (ECCAR) ja suhtautuu erityisen myönteisesti eurooppalaisiin hankkeisiin, jotka liittyvät rasismin torjuntaan, mukaan lukien SUPport Everyday Fight Against Racism (SUPER) Euroopan komission hallinnoiman perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota kutsumaan komitean virallisesti mukaan, kun se nimeää vuosittain yhden tai useamman ”Euroopan osallisuus- ja monimuotoisuuspääkaupungin”, jotta voidaan tunnustaa ja tehdä selväksi kaupunkien pyrkimykset ottaa käyttöön vahvoja osallistamisstrategioita paikallistasolla. |
| --- | --- |

36.

| 37. | ilmaisee painokkaasti haluavansa osallistua virallisena kumppanina 21. päivänä maaliskuuta 2021 järjestettävän rasisminvastaisen huippukokouksen organisointiin. Huippukokous pidetään rotusyrjinnän poistamiseksi vietettävänä kansainvälisenä päivänä. |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että koska Euroopan alueiden komitea ja paikallis- ja alueviranomaiset ovat rasismin- ja syrjinnäntorjunnan eturintamassa, niillä tulisi olla virallinen rooli EU:n toimielinten kanssa käytävässä keskustelussa, säännöllisessä neuvonpidossa ja vuoropuhelussa. |
| --- | --- |

38.

| 39. | suhtautuu myönteisesti komission mittaviin pyrkimyksiin vahvistaa perusarvoihin pohjaavaa politiikkaa ja rakentaa EU:n tasa-arvon unionia soveltamalla useita toimintasuunnitelmia ja strategioita erilaisin perustein tapahtuvan syrjinnän torjumiseksi (rotu, sukupuolten tasa-arvo, hlbtiq-henkilöt, romanit, vammaiset henkilöt, antisemitismi). Koska edellä mainitut strategiat ovat luonteeltaan monialaisia, komitea katsoo kuitenkin, että on asianmukaista laatia yksittäisten edistymiskertomusten lisäksi myös monialaisia raportteja, joissa arvioidaan eri strategioiden vuorovaikutusta ja niiden kumulatiivisia vaikutuksia silloin, kun valtio-, alue ja paikallistasolla esiintyy moninkertaista syrjintää. |
| --- | --- |

39.

| 40. | tukee komission pyrkimyksiä saada aikaan tasa-arvon unioni, joka uuden sisäisen tasa-arvoasiain työryhmän tuella turvaa kaikkien ihmisten edut rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumatta ottamalla tasa-arvon ja moniperusteisuuden huomioon kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa, lainsäädännössä ja rahoitusohjelmissa. |
| --- | --- |

40.

| 41. | odottaa mahdollisuutta antaa panoksensa ja tehdä yhteistyötä komission valitseman tulevan rasismintorjunnan koordinaattorin kanssa. |
| --- | --- |

41.

| 42. | noudattaa Euroopan komission kehotusta näyttää esimerkkiä ja aikoo parantaa AK:n henkilöstön edustavuutta rekrytointi- ja valintamenettelyihin sovellettavien toimenpiteiden avulla. |
| --- | --- |

42.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://data.europa.eu/euodp/en/data/dataset/S2251_91_4_493_ENG/resource/afca8c2e-a0a8-4a22-84ef-29a3a1fb9a1b

1

(2)  Neuvoston direktiivi 2000/43/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta.

2

(3)  Neuvoston puitepäätös 2008/913/YOS.

3

(4)  Yhdenvertaista kohtelua koskeva direktiivi, COM(2008) 426 final.

4

(5)  Toimintasuunnitelmassa, kuten käsillä olevassa asiakirjassakaan, termin ”rotu” käyttö ei tarkoita sellaisten teorioiden hyväksymistä, joilla pyritään osoittamaan eri ihmisrotujen olemassaolo.

5

(6)  AK:n lausunto 2016/2020 aiheesta ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025”.

6

(7)  AK:n lausunto 2354/2020 aiheesta ”Euroopan digitaalisen tulevaisuuden strategia ja datastrategia”.

7

(8)  AK:n lausunto 2014/2020 aiheesta ”Valkoinen kirja tekoälystä – Eurooppalainen lähestymistapa huippuosaamiseen ja luottamukseen”.

8

(9)  AK:n lausunto 6329/2015 aiheesta ”Radikalisoitumisen ja väkivaltaisen ääriliikehdinnän torjunta: paikallis- ja aluetason ennaltaehkäisymekanismit”.

9

---

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/24

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia”

(2021/C 300/06)

| Yleisesittelijä: | Daniela BALLICO (IT, ECR), Ciampinon (RM) pormestari |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030
  COM(2021) 101 final |

Yleisesittelijä:

Daniela BALLICO (IT, ECR), Ciampinon (RM) pormestari

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030

COM(2021) 101 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | korostaa, että vammaisten henkilöiden oikeudet, jotka perustuvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 2, 9, 10, 19 ja 168 artiklaan ja 216 artiklan 2 kohtaan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 21 artiklaan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3, 15, 21, 23 ja 26 artiklaan, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteisiin 3 ja 17 sekä 26. marraskuuta 2009 ratifioituun vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaan YK:n yleissopimukseen (vammaisyleissopimus), on taattava ja niitä on edistettävä kaikilla aloilla ja tasoilla Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu myönteisesti tiedonantoon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030”, joka on strateginen toimi vammaisten henkilöiden itsenäisyyden ja osallisuuden edistämiseksi, heidän oikeuksiensa toteutumisen varmistamiseksi tasa-arvoisin edellytyksin sekä suurimmassa syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien kansalaisten suojelemiseksi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset tulee tunnustaa vastuualojensa ja niiden hoitamiseksi tekemänsä työn johdosta ratkaisevan tärkeiksi yhteistyökumppaneiksi strategian suunnittelussa, toteuttamisessa ja seuraamisessa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset nykyistä paremmin huomioon, sillä monet vammaisten henkilöiden osallisuutta edistävät politiikat on toteutettava ja pantava täytäntöön ruohonjuuritasolla lähellä asianomaisia henkilöitä. Täyden vastuullisuuden varmistamiseksi tarvitaan valtiollisen, alue- ja kuntatason mukautettua politiikkaa ja varoja. Lisäksi on huolehdittava siitä, että EU:n rahastoissa on saatavilla riittävästi täydentäviä resursseja, joiden avulla voidaan toteuttaa vammaisille henkilöille oikeudenmukaiset mahdollisuudet siirtyä itsenäiseen elämään ja päästä osaksi yhteisöä. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa strategian ja siihen sisältyvien toimien muodostaman poliittisen kehyksen merkitystä: kyse on uudesta tilaisuudesta saavuttaa Euroopan unionissa vammaisten henkilöiden osallisuuteen ja riippumattomuuteen liittyviä konkreettisia tavoitteita jäsenvaltiotasolta alkaen. Strategia tulee vaikealla hetkellä, sillä covid-19-pandemia on saattanut vammaisten henkilöiden elämän, terveyden ja ihmisarvon vakavaan vaaraan ja osoittanut siten sosiaalisen suojelun ja osallisuuden järjestelmien kaikkinaisen heikkouden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | suhtautuu myönteisesti toimenpidekehyksen luomiseen oikeuksien ja mahdollisuuksien takaamiseksi sille viidesosalle Euroopan väestöstä, jolla on jokin fyysinen, elimellinen, aisti- tai älyllinen vamma, mielenterveysongelma tai monivamma. Vammaisuus merkitsee kohonnutta köyhyys-, syrjäytymis- ja masennusriskiä, erityisesti jos elinympäristöä ei ole tarkoitettu kaikenlaisille ihmisille kaikessa monimuotoisuudessaan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | on tyytyväinen strategiaan, joka liittyy YK:n vammaisyleissopimukseen – ensimmäiseen yleismaailmalliseen toimintaohjelmaan vammaisten henkilöiden oikeuksien ja mahdollisuuksien takaamiseksi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | kannattaa Euroopan komission vuodeksi 2021 kaavailemaa vammaisfoorumin käynnistämistä ja pyytää päästä foorumiin mukaan tarkkailijan ominaisuudessa voidakseen seurata sitä, otetaanko vammaiset henkilöt tosiasiallisesti huomioon kaikissa toimintapolitiikoissa ja ohjelmissa. Komitea korostaa tarvetta antaa paikallis- ja alueviranomaisille täydet osallistumismahdollisuudet, sillä ne ovat keskeisiä toimijoita sellaisten politiikkojen hallinnoinnissa, jotka vaikuttavat suoraan vammaisiin henkilöihin ruohonjuuritasolla. |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa tiivistämään yhteistyötä EU-tason institutionaalisten edustajien kanssa ja korostaa näin ollen, että AK voi antaa panoksensa foorumin toimintaan aktivoimalla paikallis- ja alueviranomaisia tiedostamaan uuden strategian haasteet, jotka liittyvät vammaisia henkilöitä koskevien stereotypioiden ja heidän syrjintänsä torjumiseen sekä sen edistämiseen, että heitä kohdellaan asianmukaisesti ja tasa-arvoisesti päivittäisessä elämässä. |
| --- | --- |

9.

| 10. | painottaa, että on tärkeää tehdä yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden sekä vammaisia henkilöitä ja heidän perheenjäseniään edustavien järjestöjen kanssa periaatteen ”ei mitään meitä koskevaa ilman meitä” toteuttamiseksi käytännössä. Sitä varten on tarjottava mekanismeja vammaisten henkilöiden ja heidän perheenjäseniensä osallistamiseksi alan toimijoiden välityksellä. Lisäksi on luotava erityisiä tiloja vammaisille naisille ja tytöille. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa kokonaisvaltaisen intersektionaalisen näkökulman omaksumisen merkitystä ja kehottaa sisällyttämään strategiaan erityistoimia sellaisten muita heikommassa asemassa olevien vammaisten henkilöiden tarpeisiin, jotka kohtaavat elämässään esteitä monenlaisten risteävien tekijöiden takia, joista voidaan mainita esimerkkeinä biologinen ja sosiaalinen sukupuoli, seksuaalinen suuntautuminen, rotu tai etninen alkuperä, ikä, uskonto ja vakaumus sekä vaikea sosioekonominen tilanne tai muuten haavoittuva asema. Komitea pyytääkin Euroopan komissiota vahvistamaan tällaista intersektionaalista lähestymistapaa ja vaikuttamaan erilaisin aloittein siihen, miten sitä sovelletaan julkisen politiikan suunnittelussa, hallinnoinnissa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa tarpeesta sisäistää periaate, jonka mukaan julkishallinnon tulee näyttää esimerkkiä sosiaalisen osallisuuden rakenteellisessa mahdollistamisessa ja vammaisten henkilöiden oikeuksien ja yhtäläisten mahdollisuuksien takaamisessa niin avoimilla työmarkkinoilla työelämään integroitumisen kuin tuotettavien palvelujen esteettömyyden ja saavutettavuuden osalta. AK:n olisikin työnantajana ja institutionaalisena toimijana näytettävä mallia ja noudatettava tätä periaatetta sekä määritettävä aikataulu tätä varten. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa tarvetta tuoda esille, miten yksityiset toimijat aiotaan osallistaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden avulla. Tämä koskee erityisesti työllistämiseen sekä tavaroiden ja palvelujen esteettömyyteen ja saavutettavuuteen liittyvää toimintaa. |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille, että strategiassa tarkastellaan pandemiaa yksinomaan itsenäisen elämän näkökulmasta ja osallistavaan koulutukseen liittyen vain ohimennen ja että perhehoidosta (omaishoidosta), josta huolehtivat etupäässä naiset, ei anneta asianmukaista tunnustusta. Perhehoito on lisääntynyt pandemian aikana voimakkaasti läheisten saamien palvelujen supistumisen takia, ja tämä on nostanut esille perustavan tärkeän hoito- ja hoivatyön merkityksen sekä tarpeen parantaa teknologian saatavuutta ja käyttöä henkilökohtaisessa toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään kansallisiin uudistusohjelmiinsa sekä kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa vammaisiin henkilöihin liittyviä erityistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

15.

Esteettömyys ja saavutettavuus, itsemääräämisoikeus ja tasa-arvo

| 16. | kannattaa kaikki sidosryhmät yhteen kokoavan AccessibleEU-resurssikeskuksen perustamista vuonna 2022 Euroopan komission kaavailujen mukaisesti. Komitea kehottaa lisäksi arvioimaan vuoteen 2023 mennessä avustavan teknologian sisämarkkinoiden toimintaa, edistämään julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä vahvistettujen esteettömyysvaatimusten täytäntöönpanoa, arvioimaan verkkopalvelujen saavutettavuusdirektiivin soveltamista sekä käynnistämään rautatieinfrastruktuurin ja sen esteettömyyden inventaarin. |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää ilahduttavana, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat ratifioineet YK:n vammaisyleissopimuksen, ja kehottaa neuvostoa ja kaikkia jäsenvaltioita allekirjoittamaan vammaisyleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan. |
| --- | --- |

17.

| 18. | on Euroopan komission kanssa samaa mieltä tarpeesta seurata erilaisten esteettömyys- ja saavutettavuusdirektiivien täytäntöönpanoa, jotta Euroopan unioni ja kaikki toimielimet voivat toteuttaa asianmukaisia täytäntöönpanopolitiikkoja. Esteettömyyssääntöjä on noudatettava tinkimättömästi ja parannettava esteettömien toimintaympäristöjen edistämiseksi niin asuinrakennuksissa kuin kaikissa muissakin esteettömyysketjun osissa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että vammaisille henkilöille on annettava kaikki mahdollisuudet itsenäiseen elämään ja taattava oikeus itsenäisyyteen heidän koko elämänsä ajan. On perustavan tärkeää säännellä sellaisten henkilöiden henkilökohtaista avustamista, joilla on fyysinen vamma ja jotka ovat muista hyvin riippuvaisia. |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa kaikkien vammaisten henkilöiden keskeistä roolia kokemusasiantuntijoina. Paikallis- ja alueviranomaisilla on tässä suhteessa keskeinen rooli, kun on tarpeen tunnustaa asianosaisten asema mm. esteettömyyteen ja saavutettavuuteen liittyvän päätöksenteon aktiivisina osanottajina. Komitea palauttaa tässä yhteydessä mieliin Esteetön kaupunki -palkinnon, jonka Euroopan komissio myöntää vuosittain kolmelle eurooppalaiselle kaupungille, jotka ovat kunnostautuneet kaupunkiympäristön kehittämisessä yhä esteettömämmäksi kaikille asukkaille kiinnittäen erityistä huomiota iän mukanaan tuomiin ja yleisesti liikkumiskykyyn liittyviin ongelmiin, ja kannustaa toteuttamaan vastaavia aloitteita maaseutu- ja luonnonympäristön esteettömyydestä palkitsemiseksi. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa Euroopan komissiota harkitsemaan esteettömyyden määrittelemistä sitovaksi kriteeriksi, kun se tarkistaa rakennusten energiataloutta koskevaa lainsäädäntökehystä vuonna 2021, jotta rakennuksista saataisiin vammaisille henkilöille esteettömämpiä; |
| --- | --- |

21.

EU-oikeuksien toteutuminen

Vapaa liikkuminen ja oleskelu

| 22. | on yhtä mieltä siitä, että vuoden 2023 loppuun mennessä olisi otettava käyttöön eurooppalainen vammaiskortti, jonka avulla voidaan varmistaa kaikkien Euroopan unioniin liittyvien oikeuksien toteutuminen ja myös vammaisaseman vastavuoroinen tunnustaminen kaikissa jäsenvaltioissa. Komitea odottaa kiinnostuneena komission tulevaa ehdotusta eurooppalaisesta kortista ja toivoo, että siinä pystytään ratkaisemaan kokeiluvaiheessa havaitut ongelmat. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kannattaa komission aikomusta tehostaa jäsenvaltioiden kanssa tehtävää yhteistyötä, jotta ne ottaisivat kortin käyttöön mahdollisimman pian, ja pyrkiä samalla yhdenmukaistamaan vammaisaseman tunnustamista. Se on välttämätöntä, jotta voidaan taata oikeus liikkuvuuteen Euroopan unionin sisällä, myös oikeus yhtäläisiin etuuksiin ja tukeen, ja esteiden poistaminen. |
| --- | --- |

23.

Osallistuminen demokraattiseen prosessiin

| 24. | on samaa mieltä strategiassakin mainitusta tarpeesta edistää vammaisten henkilöiden poliittista ja kansalaisosallistumista, sillä he kohtaavat edelleen syrjintää jopa käyttäessään äänioikeuttaan. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota harkitsemaan EU-tason sopimuksen tekemistä vammaisten henkilöiden äänioikeudesta, jotta kaikenlaiset esteet saataisiin poistettua ja vahvistettaisiin jälleen, että vammaisilla on muiden EU-kansalaisten tapaan täysi oikeus ilmaista poliittinen kantansa. Komitea korostaa, että komissio on käynnistänyt osallistavia Euroopan parlamentin vaaleja koskevan kuulemisohjelman, mutta sen puitteissa ei tällä hetkellä käsitellä vammaisuuteen liittyviä kysymyksiä. Ohjelmassa olisi komitean mielestä otettava mahdollisimman pian huomioon myös vammaiset henkilöt ja kaikenlaiset tilanteet, joissa järjestetään vaaleja. |
| --- | --- |

25.

| 26. | on yhtä mieltä siitä, että vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia saada kaikki tarvitsemansa terveydenhuoltopalvelut on parannettava, ja yhtyy myös Euroopan komission arvioon sosiaali- ja terveyspalvelujen riittämättömyydestä: niiden rajallisuus on käynyt selvästi ilmi pandemian aikana. Komitea korostaa, että tilanne on erityisen vaikea syrjäseuduilla ja maaseutualueilla. Komitea panee merkille, että segregaatiota käsitellään nyt ensimmäistä kertaa näin tärkeässä Euroopan unionin asiakirjassa, ja pitää tätä myönteisenä. Komitean mielestä on täysin perusteltua puuttua vammaisten henkilöiden erotteluun ja pyrkiä edistämään siirtymistä laitoshoidosta käyttämään oikeutta täysin itsenäiseen elämään yhteisön jäsenenä, mikä merkitsee mahdollisuutta valita, missä asua, kenen kanssa ja miten. Sitä varten on kehitettävä lähipalveluja, joihin kuuluvat terveyden seuranta, itsenäisen elämän tukipalvelujen digitalisointi ja henkilökohtainen avustus. |
| --- | --- |

26.

Uusien taitojen kehittäminen uusia työpaikkoja varten

| 27. | kiinnittää huomion siihen, että pandemiakriisi on johtanut kaikkialla Euroopan unionissa vammaisten henkilöiden työpaikkojen menetyksiin ja että tämä on vaikuttanut vammaisten omaishoitajiin – pääasiassa äiteihin, puolisoihin ja tyttäriin. |
| --- | --- |

27.

| 28. | on samaa mieltä siitä, että digitalisaation ja vihreän siirtymän vauhdittaminen tarjoaa uusia mahdollisuuksia, joissa voidaan hyödyntää tieto- ja viestintäteknologiaa, tekoälyä ja robotiikkaa vammaisten henkilöiden tarpeisiin sovitetulla tavalla, ja että on tarpeen investoida heidän digitaalisiin taitoihinsa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa, että vammaisasioista tulee kerätä vertailukelpoista tietoa, jotta voidaan paremmin arvioida vammaisten ihmisten tilannetta eri yhteyksissä, puntaroida toteutettuja politiikkoja ja toimia, seurata edistymistä ja ryhtyä tarvittaviin toimiin. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota pyrkimään järjestelmällisesti korjaamaan vammaisia henkilöitä koskevien tietojen puutetta erityisesti maaseutualueilla. Kuten YK:n vammaisyleissopimuksessa edellytetään ja myös YK:n ihmisoikeuskomitea on vahvistanut, tietovajetta tulee kuroa umpeen eriteltyjen tietojen lisäksi myös osallisuutta mittaavilla indikaattoreilla, joilla seurataan toimintapolitiikkoja ja vammaisten henkilöiden oikeuksien toteutumista. |
| --- | --- |

30.

| 31. | on yhtä mieltä siitä, että vammaisten henkilöiden ammattipätevyyttä tulee kehittää ammatillisen koulutuksen sekä seuraavan (vuosien 2021–2027) digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman avulla, ja kannattaa lisäksi näiden toimien toteuttamista jäsenvaltioiden vahvalla myötävaikutuksella: niiden tulee huolehtia siitä, että koulutusohjelmat ovat osallistavia ja helposti ulottuvilla ja että käytössä on tarvittavat resurssit, olemassa olevia resursseja hyödynnetään asianmukaisesti ja ne täydentävät toisiaan. AK tähdentää myös tarvetta edistää entistä tehokkaammin vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia korkea-asteen koulutukseen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa tarvetta antaa erityissäännöksiä vammaisten henkilöiden täydennys- ja uudelleenkoulutuksen edistämisestä etenkin digitalisaation tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja suhtautuu tältä pohjalta myönteisesti oppisopimuskoulutuksen käyttöön sosiaalisen osallistamisen välineenä nuorisotakuujärjestelmässä. |
| --- | --- |

32.

| 33. | kannattaa Euroopan komission kaavailuja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan selkeät tavoitteet etenkin avoimilla työmarkkinoilla työskentelevien vammaisten henkilöiden määrän kasvattamiseksi ja vahvistamaan työvoimapalvelujen valmiuksia. Komitea tähdentää, että vammaisten henkilöiden itsenäistä ammatinharjoittamista ja yrittäjänä toimimista tulee helpottaa, ja kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan verohelpotusten myöntämistä vammaisia työntekijöitä palkkaaville yrityksille tai vammaisille itsenäisille ammatinharjoittajille ja erityisesti yrittäjille. |
| --- | --- |

33.

| 34. | suhtautuu myönteisesti yhteisötaloutta koskevan toimintasuunnitelman julkaisemiseen. Sen avulla on tarkoitus parantaa yhteisötalouden toimintaympäristöä, myös vammaisille henkilöille tarjoutuvien mahdollisuuksien osalta. Komitea kehottaa lisäämään investointeja yhteiskunnallisiin yrityksiin ja kiinnittämään tässä yhteydessä erityistä huomiota integroitumiseen. Komitea katsoo, että yhteiskunnalliset yritykset voivat edistää markkinasuuntautunutta mallia toiminnassa, jota – jos sitä hallinnoidaan onnistuneesti – voidaan laajentaa ja joka voi olla taloudellisesti kannattavaa avoimilla työmarkkinoilla (1). |
| --- | --- |

34.

Yhdenvertainen osallistuminen ja syrjimättömyys

| 35. | toteaa, että oikeussuojan saatavuus ei ole toissijainen kysymys. Tämä koskee etenkin kehitysvammaisten ja psykososiaalisista rajoitteista ja mielenterveysongelmista kärsivien henkilöiden institutionaalista syrjintää. Komitea kehottaa jäsenvaltioita tuomaan esille hyvät käytännöt, jotta niitä voidaan siirtää ja saataisiin aikaan kerrannaisvaikutuksia. |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että EU:ssa on monia kansalaisia, joilla on kehitysvamma ja/tai psyykkisiä sairauksia ja jotka voitaisiin asettaa holhouksen (plenary guardianship) tai edunvalvonnan (partial guardianship) alaisuuteen. Komitea ilmaisee kuitenkin huolensa siitä, että holhous voi merkitä sitä, että henkilö menettää lähes kaikki lakisääteiset oikeutensa ja että päätökset, jotka koskevat suurelta osin henkilökohtaista elämää, siirtyvät laillisen edustajan tehtäväksi. On monia aikuisia, jotka tuomioistuimen nimeämä edustaja on sijoittanut laitokseen vastoin heidän tahtoaan. AK kehottaa jäsenvaltioita antamaan säädöksiä YK:n vammaisyleissopimuksen (2) 12 artiklan täytäntöön panemiseksi ja ottamaan asianosaiset, heidän perheensä, asianomaisten henkilöiden oikeuksia puolustavat järjestöt ja asiantuntijat mukaan päätöksentekoon. |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää olennaisen tärkeänä käsitellä yleensä vammaisiin ja erityisesti vammaisiin naisiin, lapsiin ja nuoriin kohdistuvan väkivallan torjuntaa sekä sellaisiin henkilöihin liittyviä kysymyksiä, joilla on kehitysvamma tai ihmissuhdehäiriöitä aiheuttava vamma. Uudessa strategiassa tulee komitean mielestä tehostaa kyseisiä toimia. Esimerkiksi palveluasuntoloita olisi valvottava paremmin, ja kaikki neuvontakeskukset ja naisten turvakodit olisi saatettava täysin esteettömiksi. |
| --- | --- |

37.

| 38. | on samaa mieltä siitä, että vammaisasioissa Euroopan unionin yhtenä suurimpana haasteena on tällä hetkellä tarve torjua syrjintää kaikilla vammaisten ihmisten elämänaloilla. |
| --- | --- |

38.

| 39. | toteaa, että koulutus on vammaistenkin kohdalla tärkein eriarvoisuuden torjuntakeino, ja yhtyy siihen näkemykseen, että osallistava koulutus tulee taata vammaisten lasten ja nuorten ohella myös vammaisille aikuisille. Komitea tiedostaa, että aiheeseen liittyvillä EU:n ohjelmilla tuetaan ja edistetään tällaista toimintaa. Se kehottaa osallistamaan paikallis- ja alueviranomaiset sekä vammaisten henkilöiden järjestöt ja heidän perheenjäsenensä vammaisten henkilöiden oppimisohjelmiin hyvien käytäntöjen vaihdon helpottamiseksi ja luomaan edellytykset sille, että nämä viranomaiset osallistuvat aktiivisesti sosiaalista osallisuutta edistävien politiikkojen ja koulutuspolitiikan yhteennivomiseen; |
| --- | --- |

39.

Taide-, kulttuuri-, virkistys-, vapaa-ajan- ja urheilutoiminnan sekä matkailun esteettömyyden ja saatavuuden parantaminen

| 40. | kannattaa sitä, että vammaiset henkilöt ja erityisesti lapset ja nuoret voivat kehittää itseään taide-, kulttuuri-, virkistys-, vapaa-ajan- ja urheilutoiminnan kautta ja matkailemalla kuten kuka tahansa muukin. |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa erityisesti urheilun roolia vammaisten osallisuuden edistämisessä ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään ohjelmia, joilla helpotetaan vammaisten lasten, nuorten ja muiden suuremmista rajoituksista kärsivien henkilöiden osallistumista. |
| --- | --- |

41.

Esimerkkinä toimiminen

| 42. | toteaa, että strategian tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi on tärkeää ryhtyä toimiin laajalla rintamalla. Ensimmäinen askel on vammaisten henkilöiden järjestelmällinen osallistaminen päätöksentekoon. |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa tarvetta torjua julkisessa keskustelussa, tiedotusvälineiden välittämissä mielikuvissa ja koulutuksessa käytännön toimin tehokkaasti stereotypioita henkilöistä, joilla on fyysinen tai kehitysvamma. Minkäänlaisia ennakkoluuloja tällaisia henkilöitä kohtaan tai heidän leimaamistaan kuten myöskään minkäänlaista syrjivää kielenkäyttöä ei pidä sallia. Paikallis- ja alueviranomaisilla on hyvät mahdollisuudet näyttää esimerkkiä, sillä ne ovat sekä työnantajia että palveluntarjoajia ja toimivat lähellä kansalaisia. |
| --- | --- |

43.

| 44. | yhtyy komission sitoumukseen tehostaa henkilöstöstrategiaa vammaisten työntekijöiden palkkaamisen edistämiseksi ja heidän työskentelynsä helpottamiseksi kohtuullisin mukautuksin, jotta he voivat olla yhtä tuottavia kuin kollegansa. Tähän sisältyy myös rakennusten ja kaikkien työvälineiden esteettömyys ja erityisen huomion kiinnittäminen siihen, että teknologian suunnittelun, kehityksen ja käytön lähtökohtana on ihmisen palveleminen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | on samaa mieltä siitä, että strategian täytäntöönpanon seurantaa tulee tehostaa sisällyttämällä seurantakehykseen olemassa oleviin tietoihin perustuvia indikaattoreita, joiden avulla voidaan mitata ja arvioida tehokkaasti vammaisten henkilöiden sosiaalisen osallistamisen vaikutuksia ja tämän arvioinnin pohjalta ehdottaa ja ottaa käyttöön toimenpiteitä. Komitea muistuttaa, että on tärkeää laatia vuosikertomuksia, joissa esitetään yhteenveto jäsenvaltioiden edistymisestä vammaisten osallisuuden parantamisessa, unohtamatta myöskään paikallis- ja alueviranomaisten sekä vammaisten henkilöiden järjestöjen ja heidän perheenjäseniensä hyviä käytäntöjä. |
| --- | --- |

45.

| 46. | pyytää, että Euroopan unioni, jäsenvaltiot ja niiden alue- ja paikallisviranomaiset vahvistavat vammaisnäkökulman huomioon ottamista maakohtaisissa ja alueellisissa tilastointijärjestelmissä, jotta voidaan saada luotettavia ja säännöllisiä tietoja Eurostatin tarpeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

46.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Eurofound (2021), Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States, https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef20013en.pdf

1

(2)  https://www.ykliitto.fi/sites/ykliitto.fi/files/vammaisten_oikeudet_2016_net.pdf

2

---

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/29

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Turvalliset ja kestäväpohjaiset kemikaalit myrkyttömän ympäristön varmistamiseksi Euroopan kunnissa ja alueilla”

(2021/C 300/07)

| Esittelijä: | Adam STRUZIK (PL, EPP), Masovian voivodikunnan aluejohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä
  COM(2020) 667 final |

Esittelijä:

Adam STRUZIK (PL, EPP), Masovian voivodikunnan aluejohtaja

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä

COM(2020) 667 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Kemikaalistrategian merkitys

| 1. | suhtautuu erittäin myönteisesti kemikaalistrategian täytäntöönpanoon johtaviin toimiin ja tukee niitä, sillä kemikaalit hallitsevat lähes koko tuotevalmistusmarkkinoita ja niillä on keskeinen rooli päivittäisessä elämässä. Komitea korostaa, että nämä toimet ovat erityisen tärkeitä ihmisten terveyden, ympäristönsuojelun ja talouden kannalta, turvallisten ja kestävien kemikaalien kehittäminen mukaan luettuna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | tiedostaa strategian lisäarvon Euroopan kemian alan kilpailukyvyn lisäämisessä, kemikaalien keskeisen roolin hyödyntämisessä ilmastoneutraaliuden varmistamiseksi, Pariisin sopimuksen ja kiertotalouden tavoitteiden saavuttamisessa, elpymis- ja energiasiirtymäsuunnitelman tukemisessa sekä kemikaalihallinnon eri näkökohtien, kuten turvallisuuden, energiatehokkuuden, ympäristövaikutusten, tieteen ja innovoinnin, integroinnissa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | huomauttaa, että covid-19-kriisi on osoittanut yhteiskuntiemme haavoittuvuuden ja tarpeen parantaa niiden kykyä kestää taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä häiriöitä. Komitea toteaa jälleen, että Euroopan unionin uudella elpymisvälineellä on keskeinen rooli EU:n tukemisessa samalla kun valmistellaan vihreämpää ja oikeudenmukaista siirtymää ja kestävällä pohjalla olevaa tulevaisuutta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää teknologiariippumattomuutta sekä häiriönsietokykyistä ja kestävää eurooppalaista arvoverkkoa ja suljettuja eurooppalaisia arvoketjuja olennaisen tärkeinä erityisesti vihreän kehityksen ohjelman ja energiakäänteen toteuttamisen kannalta. Komitea huomauttaa, että kestävien ratkaisujen varmistamiseksi olisi vältettävä EU:ssa säänneltyjen aineiden tuotannon tai käytön siirtämistä kolmansiin maihin, missä ei ole taattu yhtä korkeatasoisia työterveys- ja työturvallisuusnormeja ja ympäristönsuojelunormeja. Vain houkuttelevien ja vakaiden toimintaedellytysten avulla pystytään ylläpitämään lisäarvoa ja tuotantoa Euroopan alueilla tai palauttamaan ne ja sulkemaan arvoketjut. |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa tunnustamaan monitasoisen hallinnon merkityksen, jotta kemikaalistrategian tavoitteet ja päämäärät voidaan kytkeä tehokkaasti Euroopan talouden ekologiseen elpymiseen. Komitea korostaa, että kemikaalistrategian tavoitteiden kattamien aiheiden laaja kirjo mahdollistaa uusien ja olemassa olevien kemikaalialan suunnitelmien integroinnin sekä sellaisten toimenpiteiden kehittämisen ja täytäntöönpanon, joissa voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon paikallisten markkinoiden tarpeet ja joilla voidaan täydentää kansallisia toimia toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat tarjoavat tilaisuuden hyödyntää monitasoisen hallinnon tarjoamia mahdollisuuksia myös kemikaalistrategian täytäntöönpanossa. Näitä toimia on tuettava asianmukaisilla sääntelykehyksillä ja resursseilla ottamalla paikallis- ja alueviranomaiset kaikilta osin mukaan suunnitelmien määrittelyyn ja täytäntöönpanoon ja antamalla niille suora mahdollisuus hyödyntää EU:n rahastovaroja. |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiinnittää huomiota useisiin oikeudellisiin, rahoituksellisiin ja teknisiin esteisiin, joita paikallis- ja alueviranomaiset kohtaavat kemikaalikysymysten käsittelyssä. Johdonmukaisella, ennakoitavalla ja yksinkertaistetulla oikeudellisella kehyksellä edistetään yhtenäistä toimintatapaa kemikaalien arvioinnissa ja hallinnoinnissa kaikissa EU-maissa. Tämä rajoittaa uusien oikeudellisten erojen syntymistä EU:n ja muiden alueiden välille. Lisäksi avustukset ja tekninen apu antavat paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisuuden tukea investointeja, jotka liittyvät turvallisten ja kestävyysperiaatteet täyttävien aineiden, materiaalien ja tuotteiden kehittämiseen, kaupallistamiseen, valmistukseen ja käyttöönottoon. |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission mahdollisuuteen tukea tieteellistä tutkimusta ja innovointia, mukaan lukien muun muassa kehittyneiden materiaalien parissa tapahtuva kehitystyö energia-, rakennus-, liikkuvuus-, terveydenhuolto-, maatalous- ja elektroniikka-alan sovelluksia varten, jotta voidaan varmistaa vihreä siirtymä; vähähiilisten valmistusprosessien tutkimus, kehittäminen ja käyttöönotto vähävaikutuksisia materiaaleja ja kemikaaleja varten; innovatiiviset liiketoimintamallit, esimerkiksi kemikaalien ja muiden resurssien tehokkaampaan käyttöön perustuvat mallit, sekä jätteiden ja päästöjen määrän minimointi (1). |
| --- | --- |

8.

Kemikaalistrategian johdonmukaisuus EU:n muissa asiakirjoissa käsiteltyjen aihealojen kanssa

| 9. | pitää tervetulleena, että kestävyysperiaatteita toteuttava kemikaalistrategia liittyy tiiviisti vihreän kehityksen ohjelmaan, kun otetaan huomioon lukuisat toimenpiteet ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi. Kemianteollisuutta koskevien kattavien säännösten täytäntöönpano voi auttaa varmistamaan niiden soveltamisen avoimuuden ja täytäntöönpanon tehokkuuden. Kemikaalien käyttöä kulutustuotteissa koskevien uusien vaatimusten ja rajoitusten käyttöönotto muun muassa pesuaineissa, kosmetiikassa ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa parantaa ympäristön tilaa ja kuluttajien terveyttä. Kemian alalla suunniteltujen muutosten vakaus ja tehokkuus riippuvat kuitenkin suurelta osin yhteensopivuudesta jo käytössä olevien ratkaisujen ja niiden toteuttamiseksi varattavan ajan ja resurssien kanssa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa laatimaan selkeän ja johdonmukaisen toimintapolitiikan, jolla varmistetaan sekä paikallisella ja alueellisella että globaalilla tasolla välineet ja resurssit kiertoperiaatteella tapahtuvan teollisuustuotannon edistämiseksi ratkaisujen suunnittelusta aina kemikaalien kestäväpohjaisen tuotannon, jakelun, käytön, kierrätyksen, talteenoton ja hävittämisen hoitamiseen ympäristöä ja väestön terveyttä kunnioittaen. Tätä varten tarvitaan selkeämpää sääntelyä kemikaalien, tuotteiden ja jätteiden rajapinnasta, jotta kiertotalous voidaan toteuttaa kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

10.

Alueiden ja paikallisviranomaisten erityisrooli

| 11. | toteaa, että alueet ja paikallisviranomaiset ovat erittäin kiinnostuneita ja halukkaita ryhtymään toimiin kemikaalien turvallisen tuotannon ja kestäväpohjaisen käytön parantamiseksi. Näitä toimia olisi tuettava asianmukaisilla sääntelypuitteilla ja resursseilla siten, että kyseisillä viranomaistahoilla on täydet mahdollisuudet saada tietoa ja että näille taataan taloudelliset resurssit. Lisäksi viranomaiset voisivat saada palautetta voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanoon ja soveltamiseen liittyvistä vaikeuksista ja ongelmista. |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on läheinen suhde alueen asukkaisiin ja yksittäisten alueiden erityispiirteiden suoraa tuntemusta, minkä ansiosta ne voivat valmistella ja toteuttaa kampanjoita, joilla lisätään asukkaiden yleistä tietoisuutta kemikaalistrategian periaatteista ja tavoitteista. Paikallisviranomaisten ja niiden hallinnoimalla alueella toimivien yritysten välinen suora yhteistyö antaa mahdollisuuden arvioida voimaan tulleen asetuksen soveltamisesta aiheutuvia ongelmia käytännön tasolla. On tärkeää, että sekä paikallisviranomaisilla, jotka vastaavat lainsäädännön suorasta soveltamisesta, että lainvalvontaviranomaisilla on asianmukaiset oikeudelliset välineet sääntöjen noudattamisen seuraamiseksi ja valvomiseksi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on olennaisen tärkeä rooli kemikaalistrategian täytäntöönpanossa. Ottaen huomioon, että nämä viranomaiset tuntevat suoraan yksittäisten alueiden erityispiirteet, komitea korostaa, että on tärkeää kutsua ne mukaan valveuttamiskampanjoihin, joita toteutetaan tietoisuuden lisäämiseksi (myös pk-yritysten sekä asukkaiden ja muiden kansalaisten keskuudessa), sekä saada ne kannustamaan tiettyjä talouden aloja korvaamaan haitalliset kemikaalit vaihtoehtoisilla aineilla ja pyrkimään suunnittelun avulla tuottamaan turvallisia ja kestäväpohjaisia kemikaaleja ja aineita. |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että paikallis- ja aluetason on tärkeää vaatia hankintaprosesseissaan, että tuotteissa ja tavaroissa olevat kemikaalit ovat turvallisia, ja edistää siten ei-toivottujen tuotteiden ja tavaroiden asteittaista poistamista käytöstä. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa pk-yritysten innovointien ja investointivalmiuksien erityistä merkitystä materiaalien turvallisen ja kestävän tuotannon ja käytön kannalta. Tätä potentiaalia voidaan hyödyntää hyvin paikallis- ja aluetasolla annettavan tuen ja käytävän vuoropuhelun avulla. Nimenomaan pk-yritykset tarjoavat tiettyjä kemikaaleja innovatiivisia ja pienieräisiä erikoistuotteita varten ja sopeutuvat niiden vaatimuksiin. Koska nämä yritykset tarvitsevat melko pieniä määriä ja paljon erilaisia kemikaaleja, niihin vaikuttaa todennäköisemmin se, että ainekohtaiset vakiintuneet menettelyt ovat hyvin kalliita ja aikaa vieviä ja edellyttävät esirekisteröijiltä, luvanhaltijoilta, toimittajilta ja asiakkailta saatavaa tietoa tai yhteistyötä. Alueiden välinen tuki voi olla tässä yhteydessä erittäin hyödyllistä. |
| --- | --- |

15.

| 16. | vaatii, että paikallisviranomaisille ja pk-yrityksille asetettavien vaatimusten on oltava ymmärrettäviä, avoimia ja toteutettavissa kohtuullisin hallinnollisin rasituksin. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että monia tärkeitä tietoja on edelleen saatavilla vain englanniksi ja että tämä kielimuuri on ongelma. |
| --- | --- |

16.

Strategian täytäntöönpanon organisointi

| 17. | katsoo, että kemikaalistrategian täytäntöönpanon onnistumisen varmistamiseksi toimet on määritettävä alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaisesti ja jaettava oikeudenmukaisesti EU:n alueiden kesken toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudattaen ja varmistaen samalla tarvittava joustavuus kustannus–hyöty-näkökohtien perusteella. |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että kemikaalistrategialle tarvitaan täytäntöönpanosuunnitelma, jolla parannetaan velvoitettujen osapuolten turvallisuutta, minimoidaan täytäntöönpanosta aiheutuvat riskit ja mahdollistetaan edistymisen jatkuva seuranta ja nopea reagointi uhkiin. |
| --- | --- |

18.

| 19. | huomauttaa samalla, että eräiden tiettyihin tarkoituksiin käytettävien kemikaalien funktionaalisuus ja reaktiivisuus liittyvät usein erottamattomasti niiden vaarallisiin ominaisuuksiin. Siksi on myös tarpeen ottaa käyttöön ja edistää prosesseja ja tekniikoita, jotka mahdollistavat vaarallisen aineen turvallisen käytön sen koko elinkaaren ajan ja takaavat aineen asianmukaisen käsittelyn jätteenä sen käyttöiän päätyttyä. Erityiset riskit, joita ei voida hyväksyä, on määritettävä ja suljettava pois. |
| --- | --- |

19.

| 20. | huomauttaa, että strategian täytäntöönpano edellyttää joustavia ja innovatiivisia ratkaisuja sekä uusia liiketoimintamalleja innovatiivisen teknologian omaksumiseksi ja edistämiseksi. Näin voidaan elvyttää talous, lisätä pk-yritysten kilpailukykyä ja toteuttaa ratkaisuja ihmisten terveyden ja ympäristön tilan parantamiseksi seuraavin keinoin:






  — | kiertotalouden ja kestävyysajattelun mukaisten maatalous- ja teollisuusjärjestelmien täytäntöönpano |
| --- | --- | --- |

20.

—

kiertotalouden ja kestävyysajattelun mukaisten maatalous- ja teollisuusjärjestelmien täytäntöönpano

| — | biopohjaisten kestävyysajattelun mukaisten ratkaisujen käyttöönotto |
| --- | --- |

—

biopohjaisten kestävyysajattelun mukaisten ratkaisujen käyttöönotto

| — | terveys- ja ympäristöpolitiikan laadinta |
| --- | --- |

—

terveys- ja ympäristöpolitiikan laadinta

| — | siirtyminen kestäväpohjaiseen siniseen talouteen |
| --- | --- |

—

siirtyminen kestäväpohjaiseen siniseen talouteen

| — | digitaalisen yhteenliitettävyyden ja digitaalisten ekosysteemien hyödyntäminen strategian teknologisena täydennyksenä |
| --- | --- |

—

digitaalisen yhteenliitettävyyden ja digitaalisten ekosysteemien hyödyntäminen strategian teknologisena täydennyksenä

| — | kestävyysperiaatteita noudattava ja oikeudenmukainen siirtymä ja työpaikkojen luominen samalla kun tuetaan taloudellisesti strategian päämäärien mukaisia hankkeita. |
| --- | --- |

—

kestävyysperiaatteita noudattava ja oikeudenmukainen siirtymä ja työpaikkojen luominen samalla kun tuetaan taloudellisesti strategian päämäärien mukaisia hankkeita.

| 21. | suosittaa, että paikallis- ja alueviranomaisia kuullaan laadittaessa kansallisia strategioita koskevia suunnitelmia ja vahvistettaessa selviytymiskykyä. Komitea kannustaa Euroopan komissiota hyödyntämään AK:n alueellisten keskusten verkoston kautta saatuja kokemuksia. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kannustaa komissiota ja kemikaalisääntelyyn osallistuvia viranomaisia (ECHA, jäsenvaltioiden viranomaiset) ja asiantuntijaelimiä (esim. riskinarviointikomitea) edistämään menettelyjen avoimuutta ja teknistä ja tieteellistä tiedonvaihtoa asianomaisten yritysten ja alueiden kanssa käytännöllisten ja kestävyysperiaatteiden mukaisten ratkaisujen löytämiseksi. Komitea kehottaakin komissiota varmistamaan, että esitetystä strategiasta seuraavat muutokset unionin lainsäädäntöön ovat komission noudattaman paremman sääntelyn ohjelman mukaisia ja että niistä siis aina tehdään tarvittava vaikutustenarviointi. Tämä on erityisen tärkeää vaikutusten arvioimisessa sekä ”yhteiskunnan kannalta välttämättömien” käyttötarkoitusten tunnistamisessa ja määrittelyssä, sillä ne eivät saa johtaa aineiden turvallisten käyttötarkoitusten sulkemiseen pois ilman asianmukaisia perusteluja. Komitea kehottaa harkitsemaan, pitäisikö ennen päätöstä aineen sisällyttämisestä mahdollisten aineiden luetteloon (lupavaatimus) tehdä riskinhallintavaihtoehtoja koskeva analyysi. |
| --- | --- |

22.

| 23. | tiedostaa maatalouden sekä tekstiili-, elektroniikka- ja rakennusalan suuret mahdollisuudet kemikaalistrategian täytäntöönpanossa. Nämä alat ovat tärkeä osapuoli koko prosessissa ja edistävät kestäväpohjaisten ja turvallisten kemikaalien kehittämistä, koska ne käyttävät niitä laajasti toiminnassaan. |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että maatalous on merkittävä ihmisten terveyteen ja ympäristön tilaan suoraan vaikuttavien kemikaalien, kuten kasvinsuojeluaineiden ja lannoitteiden, loppukäyttäjä. Vihreän kehityksen ohjelmassa sitoudutaan luonnonmukaisen elintarviketuotannon kehittämiseen, minkä seurauksena kemikaalien käyttöä maataloudessa on vähennettävä. Komitea korostaa tässä yhteydessä tarvetta löytää innovatiivisia ratkaisuja, mikä merkitsee tutkijoille mahdollisuutta kehittää biopohjaisia kemikaaleja. |
| --- | --- |

24.

Tuki sääntelytoimenpiteillä

| 25. | palauttaa mieliin Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) analyysin, joka osoittaa, että EU:n ympäristölainsäädännön puutteellinen täytäntöönpano johtuu useimmiten tehottomasta koordinoinnista paikallisten, alueellisten ja valtakunnallisten viranomaisten välillä. Tämä liittyy hallinnollisten valmiuksien puutteeseen, riittämättömään rahoitukseen, tietämyksen, tietoaineistojen ja sääntöjen noudattamista koskevien mekanismien riittämättömyyteen sekä toimintapolitiikan yhdentämisen vajavaisuuteen. Komitea korostaa siksi tarvetta korjata nykyisen politiikan ja lainsäädännön puutteet, varmistaa toimintapolitiikan johdonmukaisuus ja sääntelyn vakaus ja kohdentaa varoja sekä yrittäjien sopeuttamiseen uusiin vaatimuksiin että hallintohenkilöstön kouluttamiseen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiinnittää huomiota siihen, että parhaillaan toteutettavat muutokset antavat alue- ja paikallisviranomaisille todellisia oikeudellisia keinoja suojella seutuja ja niiden asukkaita sekä kemikaalien käyttöön liittyviltä riskeiltä että vaarallisten kemikaalien hallintaan liittyviltä riskeiltä kemian alan muuttumisen aikana. |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa, että on tarpeen tarkastella uudelleen ja vahvistaa REACH- ja CLP-asetuksia sekä niiden ja työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön välisiä yhteyksiä ja yksinkertaistaa menettelyjä. Komitea kiinnittää huomiota siihen, että Euroopan komission on kuultava REACH-asetuksen ja työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavia kansallisia viranomaisia ennen uuden lainsäädännön antamista. Uusien sääntöjen olisi täydennettävä voimassa olevaa lainsäädäntöä ja tehostettava sen soveltamista ja täytäntöönpanoa vakiintuneiden ja toimivien prosessien avulla. |
| --- | --- |

27.

| 28. | huomauttaa, että uudelleen hyödynnettäviä talteen otettuja aineita koskevia REACH-asetuksen vaatimuksia on tiukennettava niiden turvallisen käytön osalta. |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että julkisen toiminnan koordinointiin on käytettävä yhtä ainoaa välinettä. Näin käytettävissä on ajantasaista tietoa viranomaisten suunnittelemista ja käynnissä olevista kemikaalialan aloitteista kaikilla lainsäädännön aloilla. |
| --- | --- |

29.

Valvonnan ja täytäntöönpanon tehostaminen

| 30. | toteaa, että Eurooppa tarvitsee vahvaa ja koordinoitua lainvalvontapolitiikkaa erityisesti tuonnin ja myös verkkomyynnin kautta tapahtuvan tuonnin osalta, sillä suurin osa tuotteissa olevia aineita koskevien säännösten rikkomisista tapahtuu sen yhteydessä. |
| --- | --- |

30.

| 31. | kiinnittää huomiota tarpeeseen seurata lainsäädännön muutoksia ja raportoida niistä. Tältä pohjalta on reagoitava, kontrolloitava ja valvottava niiden noudattamista sekä toteutettava korjaavia toimia. |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa tarvetta tehostaa voimassa olevan lainsäädännön seurantaa ja sen noudattamisen valvontaa. Johdonmukainen ja yksinkertaistettu sääntely, joka kattaa EU:n markkinat, edistää yhtenäistä ja koordinoitua valvonta- ja täytäntöönpanopolitiikkaa. |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että järjestelmän mukaisia lupamenettelyjä olisi sovellettava myös EU:n ulkopuolisiin tuottajiin samalla tavalla kuin eurooppalaisiin tuottajiin. Strategiassa olisikin keskityttävä luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille sidosryhmille. Näin saadaan aikaan järjestelmä, jossa kaikki sekä jäsenvaltioiden että EU:n ulkopuolisten markkinoiden yrittäjät ovat yhdenvertaisia lain edessä ja varmistetaan eurooppalaisten yritysten kilpailukyky ja innovointi. |
| --- | --- |

33.

Innovaatiot ja kilpailukyky

| 34. | korostaa, että kemianteollisuus tarvitsee omien tuotantoprosessiensa muutoksen ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Teollisuuden energiakäänne edellyttää useissa tapauksissa radikaalia nykyaikaistamista tai olemassa olevien laitosten täydellistä korvaamista, mikä voi olla ongelmallista, samalla kun innovoidaan turvallisten ja kestäväpohjaisten kemikaalien alalla. Ilmastoneutraaliuteen ja innovatiivisiin ratkaisuihin liittyvät haasteet voivat kuitenkin auttaa säilyttämään yritysten kilpailukyvyn ja vahvistamaan sitä. |
| --- | --- |

34.

| 35. | kiinnittää huomiota tarpeeseen suojella eurooppalaisten yritysten, erityisesti pk-yritysten, innovatiivisuutta ja kilpailukykyä teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun alalla. Kaavailluissa toimissa olisi otettava huomioon, että toimivaltaiset viranomaiset ottavat käyttöön yhdenmukaiset periaatteet ja puitteet, esimerkiksi kehittämällä luotettavat sääntelyolosuhteet ja varmistamalla niiden hallussa olevien kaupallisesti arkaluonteisten tietojen suojelun. |
| --- | --- |

35.

| 36. | suosittaa, että kemikaalistrategian täytäntöönpanoon tehtävissä muutoksissa otetaan huomioon aika, joka tarvitaan tuotantolaitosten mukauttamiseen tai uudistamiseen ja EU:n markkinoilta poistetuista vaarallisista kemikaaleista huolehtimiseen. Toteutetut toimet voivat vaikuttaa kemikaalien jatkokäyttäjiin ja näiden liiketoimintamalleihin. Tässä yhteydessä EU:n lainsäädännössä olisi otettava huomioon koko teollisuuden mielipide vaiheittain käytöstä poistettavien raaka-aineiden/tuotteiden korvaamisen vaihtoehdoista sekä suoritettava vaikutustenarviointi, johon osallistuvat alue- ja paikallisviranomaiset ja -yhteisöt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että aineiden hyväksyminen kemikaalilainsäädännön nojalla olisi sovitettava ajallisesti paremmin yhteen – erityisesti monimutkaisten tuotteiden – investointi- ja innovointisyklien kanssa sekä tuotteiden ja materiaalien hyväksymisen ja laitoslupien edellyttämän ajan kanssa. |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää merkittävinä pyrkimyksiä kehittää tieteellistä tietämystä ympäristössä, myös maalla ja ilmassa, juomavedessä, eliöstössä ja elintarvikkeissa esiintyvistä vaarallisista kemikaaleista, niiden lähteistä ja vaikutuksista ihmisten terveyteen. Komitea suhtautuu siksi myönteisesti strategiaan sisältyvään aikomukseen vahvistaa saastuttaja maksaa -periaatetta. |
| --- | --- |

38.

Aineiden virtausketju

| 39. | korostaa tarvetta tukea eri alojen ja yritysten pyrkimyksiä korvata potentiaalisesti vaaralliset aineet edistämällä tutkimus- ja kehitystoimintaa, investoimalla kestäväpohjaisiin kemikaaleihin ja teknologisiin innovaatioihin. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa tarvetta yleistää ja ottaa käyttöön kestäväpohjaisia kemikaaleja koskevia uusia standardeja ja sertifikaatteja. Se, että alue- ja paikallisviranomaiset soveltavat ympäristökriteerejä, vaikuttaisi motivoivasti kestäväpohjaisten tuotteiden käyttöön ja niiden edistämiseen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | kannattaa kestävän kehityksen käsitteen soveltamista aineiden suunnitteluvaiheesta lähtien. Kestäväpohjaisista aineista valmistettujen tuotteiden tulisi olla kokonaan kierrätettäviä, jotta voidaan tarjota turvallista raaka-ainetta jatkotuotantoa varten. Valmistusprosessi liittyy suoraan ja erottamattomasti tuotesuunnitteluun ja -kehitykseen. Jos tuotteen elinkaarinäkökulma otetaan huomioon suunnitteluvaiheessa, kestävällä tuotannolla pystytään edistämään kestävyysperiaatteita noudattavien tuotteiden luomista ja vähentämään ympäristöön ja yhteiskuntaan kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia tai eliminoimaan ne. Tavoitteena on, että kemianteollisuus on vähäpäästöistä, energiatehokasta, turvallista tuotannon ja käytön näkökulmasta sekä kilpailukykyistä ja että se voi ratkaista edessä olevat haasteet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | huomauttaa, että kemikaalistrategian täytäntöönpano riippuu suurelta osin kiertotalouden tavoitteiden saavuttamisesta. Kemiallinen kierrätys tarjoaa kemian alalle mahdollisuuden vähentää ympäristövaikutuksia ja löytää innovatiivisia ratkaisuja uusiomateriaalien käyttöön tuotteissa, ja lisäksi se mahdollistaa korkealaatuisten kierrätettävien materiaalien tuotannon. Komitea korostaakin, että tähän aihealueeseen on sovellettava erityistä tukijärjestelmää, jolla kannustetaan kierrätysmateriaalien käyttöön. |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että on tärkeää huolehtia jätteistä, jotka syntyvät tiettyjen aineiden/tuotteiden vetämisestä pois EU:n markkinoilta. Tämä kysymys ei liity pelkästään rahoitusnäkökohtiin vaan myös ympäristökustannuksiin. Näissä kysymyksissä EU:n olisi tuettava paitsi alue- ja paikallisviranomaisia myös yrityksiä tuotantolaitosten toiminnallisissa muutoksissa ja nykyaikaistamisessa sekä investointeja kestävyysperiaatteita noudattaviin innovaatioihin jätevirtojen puhdistamiseksi, kierrätyksen lisäämiseksi ja kaatopaikalle sijoittamisen vähentämiseksi, erityisesti muovien ja tekstiilien osalta. |
| --- | --- |

43.

Kemikaalien arviointi ja kemikaalitietojen saatavuus

| 44. | korostaa alueiden välisen yhteistyön olevan tähdellistä, jotta kyetään luomaan johdonmukainen toimintapolitiikka turvallisten kemikaalien edistämiseksi ja niiden käytön turvallisuuden ja kiertoperiaatetta noudattavan tuotannon hyväksi. |
| --- | --- |

44.

| 45. | pitää tärkeänä tuoteturvallisuutta, erityisesti potentiaalisesti vaarallisten aineiden välttämistä ja sen varmistamista, että tuotteen kemiallista koostumusta koskevat tiedot ovat helposti saatavilla koko sen elinkaaren ajan. |
| --- | --- |

45.

| 46. | kiinnittää tässä yhteydessä huomiota tiedonsaantioikeuteen, jotta kuluttajat pystyvät tekemään tietoon perustuvia valintoja. Komitea muistuttaa, että tämä voidaan toteuttaa ottamalla käyttöön tehokkaita tietovaatimuksia ja varmistamalla, että vaarallisten aineiden esiintyminen voidaan jäljittää tuotteen valmistushetkestä alkaen, mukaan lukien muun muassa Euroopan kemikaaliviraston ylläpitämä SCIP-tietokanta sekä tuotepassien käyttöönotto. |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa tarvetta luoda täysin yhteenliitetty ja monialainen EU:n kemikaaliturvallisuustietokanta, jonka perustaa Euroopan kemikaalivirasto. Näillä toimilla varmistetaan yhtenäinen ja avoin lähestymistapa kemikaaleihin sekä kemikaalien riskinarviointiin nähden. Lisäksi näin huolehditaan siitä, että käytössä on tarkat ja yksiselitteiset määritelmät ja kriteerit, joissa otetaan huomioon kemikaalien käytön ja mahdollisen altistumisen hyvä tuntemus ja jotka perustuvat luotettavaan ja ajantasaiseen tieteelliseen näyttöön. |
| --- | --- |

47.

| 48. | katsoo, että tuotteen kestävyysperiaatteiden mukaisuuden arvioinnissa on otettava huomioon koko elinkaari ja siinä on otettava tavoitteeksi mahdollisimman korkea kierron taso, mukaan luettuina muun muassa resurssitehokkuus, energia- ja vesitalous ja maankäyttö sekä kasvihuonekaasupäästöjen ja muiden epäpuhtauksien vähentäminen. Lisäksi sen olisi perustuttava menetelmiin, joilla arvioidaan tuotteiden kestävyysperiaatteiden mukaisuutta ja joita eurooppalaiset kemian alan yritykset ovat jo alkaneet valmistella. Komitea huomauttaa, että tämä arviointi voi olla ensisijainen tietolähde myös korvaamispäätöksiä tehtäessä. |
| --- | --- |

48.

Biotalous

| 49. | kiinnittää huomiota teollisuuden ja maatalouden välisen yhteistyön merkitykseen. Maatalousala on tärkeä tietolähde biopohjaisten aineiden luomisessa ja käytössä, ja erityistä huomiota on syytä kiinnittää biomassan potentiaaliin kemikaalien raaka-aineena. Samalla torjunta-aineiden, hyönteismyrkkyjen ja muiden maatalouskemikaalien merkittävä vähentäminen Pellolta pöytään -strategiassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti on ratkaisevan tärkeää biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja ympäristövahinkojen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa vedyn roolia energiatehokkuuden parantamisessa ja innovatiivisuuden kehittämisessä. Vetyteknologiat ovat yksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toteuttamisen painopisteistä ja keskeinen tekijä kemianteollisuuden muutoksessa, ja niiden käyttöönotto edellyttää johdonmukaisen ja yksinkertaistetun sääntelyn kehittämistä ja taloudellista tukea. |
| --- | --- |

50.

| 51. | panee merkille vedyn tarjoamat mahdollisuudet: siitä voi tulla keskeinen tekijä siirtymän toteuttamisessa kemianteollisuudessa, joka on yksi energiaintensiivisimmistä aloista. Komitea korostaa kuitenkin, että sen mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää taloudellista tukea. |
| --- | --- |

51.

Pätevyyden varmistaminen

| 52. | huomauttaa, että inhimillinen pääoma on tärkeä osa kemikaalistrategian täytäntöönpanoa. Komitea kiinnittää huomiota tarpeeseen varmistaa henkilöstön osalta jatkuvuus digitalisaation ja vihreän siirtymän sekä aihealueen muuntamisen/uudelleensuunnittelun yhteydessä. On myös tärkeää antaa työntekijöille riittävästi aikaa saada asianmukaista koulutusta kemikaalien hallinnasta. Työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutus on kilpailukyvyn varmistamisen avaintekijä. |
| --- | --- |

52.

| 53. | suhtautuu myönteisesti mahdollisuuteen myöntää EU:n rahastoista taloudellista tukea kemikaalien tuotantoon ja käyttöön osallistuvien työntekijöiden taitojen parantamiseen ja uudelleenkoulutukseen (2). Nämä toimet luovat uusia taloudellisia mahdollisuuksia ja edistävät samalla sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevilla alueilla sekä auttavat vihreän siirtymän toteuttamista. |
| --- | --- |

53.

| 54. | toteaa, että asianmukainen riskinarviointi, toimenpiteiden priorisointi, turvallisten ja kestävien aineiden ja materiaalien etsiminen ja keskustelu niiden eduista ja haitoista edellyttävät yrityksiltä ja viranomaisilta hyvin monitahoista tietoa, erityisasiantuntemusta ja paljon aikaa sekä jatkuvaa tiedotusta, neuvontaa ja jatkokoulutusta. |
| --- | --- |

54.

Taloudellinen tuki

| 55. | kehottaa luomaan budjettikehyksen, jolla taataan tasapuoliset toimintaedellytykset teollisuuden siirtymälle kohti turvallisia ja kestäväpohjaisia kemikaaleja ja aineita, kannustetaan muuttamaan käyttäytymismalleja ja varmistetaan samalla kilpailukyky Euroopan ja maailman markkinoilla. Näillä toimilla pyritään varmistamaan kestäväpohjainen siirtymä, jolla pystytään tukemaan sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

55.

| 56. | toteaa, että covid-19-pandemian jälkeen olemme kriisitilanteessa, jolla on huomattava vaikutus paikallis- ja alueyhteisöjen talouteen ja toimintaan, ja kehottaa Euroopan unionia niin muodoin myöntämään suoraa rahoitusta hankkeisiin, joilla tuetaan kestäväpohjaisia kemikaaleja. EU:n olisi myös annettava lisätukea siirtymävaiheessa oleville alueille. |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa tarvetta tarjota oikeudellisia ja rahoituksellisia välineitä, joilla edistetään ja tuetaan paikallis- ja aluetasolla innovatiivisia ratkaisuja, joilla edistetään uuden sukupolven kemikaaleja ja kemianteollisuuden ympäristöystävällistä siirtymää. |
| --- | --- |

57.

| 58. | kannattaa erityisen rahaston perustamista EU:n laajuista ihmisen ja ympäristön käsittävää (bio)monitorointia varten Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteyteen. |
| --- | --- |

58.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä

1

(2)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä

2

---

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/36

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Paikallis- ja alueviranomaiset ja meriympäristön suojelu”

(2021/C 300/08)

| Esittelijä: | Emma NOHRÉN (SE, Vihreät), Lysekilin kunnanhallituksen varapuheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin lausuntopyyntö |

Esittelijä:

Emma NOHRÉN (SE, Vihreät), Lysekilin kunnanhallituksen varapuheenjohtaja

Viiteasiakirja:

neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin lausuntopyyntö

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin lausuntopyyntöön paikallis- ja alueviranomaisten roolista meriympäristön suojelussa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | on erittäin huolissaan siitä, että EU ei saavuttanut meriympäristön hyvää tilaa vuoteen 2020 mennessä, kuten meristrategiapuitedirektiivissä edellytetään, ja sen sitoumuksen mukaisesti, jonka unioni teki vuonna 2017 kokoontuneelle YK:n valtamerikonferenssille. |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että terveet meret ovat maapallolle ratkaisevan tärkeitä monien ekosysteemipalvelujen kannalta, esimerkiksi sellaisissa elämää ylläpitävissä toiminnoissa kuin hapen tuotanto, ilmaston säätely ja ruoan tuottaminen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | huomauttaa, että rannikot ovat EU:n tiheimmin asuttuja alueita ja niillä elää myös laaja kirjo erilaisia organismeja. Kalat tarvitsevat näiden haavoittuvien meriekosysteemien tarjoamia lisääntymis- ja ravinnonhankintaympäristöjä voidakseen kasvaa ja kehittyä. Komitea on huolissaan kalakannoista, myös kaupallisesti hyödynnettävistä kannoista, sillä rannikoilla on yhä enemmän kaupunkikehitykseen ja matkailuun liittyviä paineita. |
| --- | --- |

4.

| 5. | varoittaa, että ilmastonmuutoksen ja valtamerten happamoitumisen aiheuttama paine heikentää entisestään unionin rannikko- ja merialueiden tilaa muuttamalla merten fyysisiä ja kemiallisia ominaisuuksia siten, että ne lähestyvät maapallon riskirajoja, joiden ylittyessä ekologiset elinehdot muuttuvat planeetallamme peruuttamattomasti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | kannattaa EU:n vihreän kehityksen ohjelman ja vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteita ja tavoitearvoja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi. Komitea korostaa, että valtamerten elintärkeää merkitystä EU:lle on havainnollistettava ja tuotava esille yhä paremmin, ja kehottaa komissiota sisällyttämään vuonna 2021 julkaistavaan kalavarojen säilyttämistä ja meriekosysteemien suojelemista koskevaan toimintasuunnitelmaansa (1) selkeät ja mitattavissa olevat tavoitteet määräaikoineen biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen 15. osapuolikonferenssin hyväksymän, vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettiä koskevan toimintapoliittisen kehyksen mukaisesti. Komitea muistuttaa, että valtamerten ja rannikoiden keskeinen rooli ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen tähtäävissä strategioissa olisi otettava asianmukaisesti huomioon ehdotetuissa ratkaisuissa (2). |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että 94 prosenttia EU:n kansalaisista pitää ympäristönsuojelua tärkeänä (3), mikä alleviivaa sitä, että ympäristönsuojelu on otettava kaikilta osin, järjestelmällisesti ja monialaisesti huomioon kaikkien tasojen julkisessa päätöksenteossa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo vallitsevan pandemian ja siitä johtuvien rajoitusten osoittavan entistä selvemmin luonnon merkityksen virkistymisen, terveyden ja henkisen hyvinvoinnin kannalta ja korostaa, että luonnon ja biodiversiteetin todellinen arvo on otettava kaikilta osin huomioon, kun rakennamme talouttamme uuteen uskoon vihreiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien avulla. Komitea korostaa, että investoinnit meriympäristöön voivat tuottaa lyhyellä aikavälillä sosioekonomisia hyötyjä ja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ympäristöhyötyjä, jos niillä muun muassa ennallistetaan aktiivisesti meriekosysteemejä, laajennetaan sähköistä etävalvontaa ja pysäytetään muovisaaste sen lähteellä (4). |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että biologisen monimuotoisuuden palauttaminen ja ympäristön tilan heikkenemisen pysäyttäminen vaativat onnistuakseen siirtymistä aitoon kiertotalouteen, joka perustuu vastuulliseen tuotantoon ja jonka yhteydessä asetetaan selkeät tavoitteet tavaroiden uudelleenkäytölle, kulutuksen vähentämiselle ja materiaalien kierrätykselle, mikä supistaisi merkittävästi ensiöraaka-aineiden käyttöä. Komitea on vakaasti sitä mieltä, että toisiinsa tiiviisti kytkeytyviin ilmasto-, biodiversiteetti- ja resurssienkäyttökriiseihin pitäisi pyrkiä löytämään yhteisiä ratkaisuja. |
| --- | --- |

9.

| 10. | tähdentää, että meriympäristöä koskevan EU:n lainsäädännön keskeisinä lähtökohtina ovat ekosysteemilähtöinen lähestymistapa sekä ennalta varautumisen periaate ja aiheuttamisperiaate. |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että nyt on aika tarttua toimeen ja korjata meristrategiapuitedirektiivin täytäntöönpanon rakenteelliset ongelmat sekä käynnistää samanaikaisesti toimia paikallis- ja alueviranomaisten vielä hyödyntämättömän, EU:n meriympäristön suojeluun liittyvän potentiaalin käyttöön saamiseksi. |
| --- | --- |

11.

Meristrategiapuitedirektiivin täytäntöönpanon parantaminen paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisen avulla

| 12. | huomauttaa, että monilla paikallis- tai alueviranomaisten toimintapolitiikoilla ja päätöksillä, jotka liittyvät kaupunkirakentamisen, liikennehankkeiden, jäteveden puhdistamisen, jätehuollon, teollisuustuotannon, maatalouden tai energiantuotannon kaltaisen ihmistoiminnan suunnitteluun ja luvitukseen, on suoraa tai välillistä vaikutusta vesien laatuun, meriin ja meren biologiseen monimuotoisuuteen sekä rannikkoalueilla että merellä. Siksi ympäristönsuojelu on otettava huomioon kaikissa julkisen päätöksenteon malleissa. Komitea korostaa, että ympäristöä säästävät julkiset hankinnat voivat auttaa yhteisöjä ja alueita merkittävällä tavalla niiden pyrkimyksissä kohti resurssitehokkuutta ja ympäristön kannalta kestävää toimintatapaa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | arvostaa monien kuntien ja alueiden jo nyt erilaisiin meriympäristön kohentamistoimenpiteisiin liittyen tekemää menestyksekästä yhteistyötä ja odottaa, että jäsenvaltiot ottavat kaiken tällaisen toiminnan huomioon kansallisten meriympäristöstrategioidensa suunnittelussa ja arvioinnissa. Komitea muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat vastuussa jatkuvuudesta, koordinoinnista ja yhteistyöstä meriympäristöstrategioidensa puitteissa, jotta vertikaalinen yhteensovittaminen valtiotason, sitä alemman tason ja paikallistason viranomaisten välillä tehostuisi ja paranisi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille, että monet kunnat ja alueet eivät ole tietoisia meristrategiapuitedirektiivin täytäntöönpanoon liittyvistä velvollisuuksistaan ja oikeudestaan toimia. Komitea kehottaa jokaista jäsenvaltiota arvioimaan menettelyjä, joita ne ovat ottaneet käyttöön meristrategiapuitedirektiivin tavoitteiden saavuttamiseksi, selventämään eri päätöksentekoelinten välistä vastuunjakoa ja tiedottamaan kyseisille elimille niiden velvollisuuksista, jotta voidaan varmistaa strategian vaikuttavuus ja tehokkuus. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa tarvetta tunnustaa paikallistason ja valtiota alemman tason viranomaisten rooli meristrategiapuitedirektiivin täytäntöönpanossa. Komitea kehottaa komissiota esittämään jäsenvaltioille sääntöjä kyseisten viranomaisten kutsumisesta mukaan kuulemismenettelyyn sekä toimenpiteiden määrittely-, hahmottelu- ja suunnitteluprosessiin. Tällä tavoin voidaan selkeyttää vastuunjakoa ja vahvistaa paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista ja sitoutumista. |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille yritysten halukkuuden tukea konkreettisia ennallistamishankkeita. Komitea tähdentää sen merkitystä, että meristrategialla on jatkuvuutta ja pitkäjänteinen visio myös paikallistasolla, ja katsoo, että selkeän ja yksiselitteisen suunnan vahvistaminen meristrategialle avaa yrityksille investointimahdollisuuksia. |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa komission pyrkivän yhdenmukaistamaan EU:n eri säädösten puitteissa veteen ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä normeja, prosesseja, raja-arvoja ja raportointia sekä jäsenvaltioiden välillä että EU:n ulkopuolisten naapurimaiden kanssa. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kannattaa meriä koskeviin alueellisiin yleissopimuksiin liittyvän yhteistyön lisäämistä ja korostaa sen ratkaisevaa merkitystä, että saadaan aikaan yhteinen alueellinen käsitys siitä, milloin ympäristön tilan katsotaan olevan hyvä. Komitea on vakaasti sitä mieltä, että yhdenmukaistettu lähestymistapa ja synkronoitu raportointi johtavat viime kädessä synergiavaikutuksiin ja säästävät resursseja, ja kehottaa jäsenvaltioita tukemaan yhtenäisen ja vankan tietojenkeruujärjestelmän luomista ja sitoutumaan tähän tähtääviin toimiin. |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että pitkän aikavälin tietosarjat ovat ensiarvoisen tärkeitä ympäristön hitaiden muutosten havaitsemiseksi, ekosysteemien heikkenemiseen vaikuttavien tekijöiden seuraamiseksi sekä toimien ja toimenpiteiden arvioimiseksi. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita kutsumaan rannikkokunnat ja -alueet mukaan tietojen keruuseen ja arviointiin, sillä niillä on paikallistietämystä, ja kannustaa suhtautumaan avoimesti kansalaistieteeseen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää ilahduttavana, että komission ylläpitämä WISE Marine -verkkoportaali (5) on julkisesti saatavilla. Se sisältää mm. tilannetietoja kaikista kuvaajista, joihin liittyen jäsenvaltiot toimittavat dataa. Jäsenvaltioiden olisi viipymättä parannettava sähköistä raportointia. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ymmärtää meristrategiapuitedirektiivin ensimmäisen täytäntöönpanosyklin työläyden ja haastavuuden mutta korostaa, että ilman raja-arvoja ja selkeitä, kunnianhimoisia ja mitattavissa olevia tavoitteita ei voida saada aikaan edistystä. Komitea kehottaa siksi määrittelemään tällaiset tavoitteet viipymättä. |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että meristrategiapuitedirektiivin päämäärien saavuttaminen riippuu täysin vesipuitedirektiivin ja yhdyskuntajätevesidirektiivin täytäntöönpanon onnistumisesta, ja pyytää siksi komissiota tutkimaan, miten näiden direktiivien keskinäistä koordinointia ja johdonmukaisuutta voitaisiin parantaa, ja neuvomaan jäsenvaltioita niiden täytäntöönpanon koordinoinnissa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää tarpeellisena, että eri sidosryhmät hallinnoivat merialueita johdonmukaisesti, ja painottaa, että merten aluesuunnittelua koskeva direktiivi on tarkoitus panna täytäntöön ekosysteemilähtöisesti, toteuttamalla hallintapäätöksiä, jotka auttavat saavuttamaan ympäristön hyvää tilaa koskevan tavoitteen. |
| --- | --- |

24.

Paikallis- ja alueviranomaisten käyttämättömän potentiaalin hyödyntäminen

| 25. | kannustaa rannikkoyhteisöjä ja -alueita hyödyntämään Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa, Life-ohjelmaa ja muita EU:n rahastoja sellaisten toimenpiteiden ja hankkeiden toteuttamiseksi, joilla edistetään meristrategiapuitedirektiivin tavoitteiden saavuttamista, ja käyttämään siten hyväkseen tilaisuuden piristää paikallista taloutta, luoda uusia työpaikkoja ja parantaa samanaikaisesti paikallisten rannikkovesien tilaa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että paikallisesti toteutettujen ratkaisujen tulokset on otettava huomioon kansallisen meristrategian arvioinnissa ja että toimenpiteiden pitäisi mieluiten olla pitkäkestoisia, sillä tulosten saaminen vie aikaa meriympäristön hitaan elpymisen vuoksi. Komitea huomauttaa, että taloudelliset varat asianmukaista pitkän aikavälin arviointia varten on turvattava. |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa, että matkailu on yksi rannikkoalueiden tärkeimmistä talouden aloista, ja korostaa, että kestävässä matkailussa tulee noudattaa kokonaisvaltaista näkemystä ja ottaa huomioon myös paikallisten asukkaiden ja vedenalaisten eliöiden hyvinvointi. |
| --- | --- |

27.

| 28. | huomauttaa, että matkailun mukanaan tuomalla muoviroskalla ja vedenalaisella melulla voi olla hyvin suuri vaikutus merieläimiin, ja korostaa siksi, että on tärkeää suojella luontoa ja merten eliöstöä, jotka ovat rannikoiden tärkeimpiä vetovoimatekijöitä. Komitea kannustaa rannikkoyhteisöjä edistämään esimerkiksi sellaisia ideoita kuin kajakkimelojille tarkoitetut ”hiljaiset alueet” tai vesistövyöhykkeet, joilla ei sallita moottoriliikennettä, ja pyrkimään siihen, että niin paikalliset ihmiset kuin vedenalaisetkin asukkaat voivat hyvin. |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että ympäristövaikutusten mukaan eriytetyt satamamaksut voivat olla rannikkoalueille tehokas tapa kohentaa ympäristön tilaa ja vähentää päästöjä ilmaan ja veteen sekä jätteitä ja melua. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa kuulemaan rannikkokuntia ja -alueita laivareittejä koskevista päätöksistä. |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että hyvin hoidettujen maa- ja merialueita yhdistelevien suojelualueiden avulla voidaan edistää maa- ja meriympäristöjen välisten haavoittuvien välivyöhykkeiden suojelua ja samalla lisätä rannikkoalueiden vetovoimaa vapaa-ajan vieton ja kestävän matkailun keskuspaikkoina. |
| --- | --- |

31.

| 32. | huomauttaa, että myös sisämaayhteisöt ja -alueet ovat riippuvaisia valtameristä elämää ylläpitävien toimintojen sekä ruoan, virkistyksen, kuljetusten, energian jne. suhteen ja niin ikään vastuussa yläjuoksulla tapahtuvasta saastumisesta. |
| --- | --- |

32.

| 33. | kannustaa kuntia ja alueita käynnistämään omia aloitteitaan ja tekemään rajatylittävänkin tason yhteistyötä toistensa ja myös vesistöjen latva-alueiden kanssa sellaisten toimenpiteiden yksilöimiseksi ja hahmottelemiseksi, joiden avulla voidaan ratkaista esimerkiksi muovisaasteista, liikaravinteisuudesta, valumavesien epäpuhtauksista tai liiallisesta veneliikenteestä johtuvia ja mitä tahansa muitakin ongelmia. Komitea muistuttaa, että EU:lta on saatavilla tukirahoitusta tällaisia aloitteita varten. |
| --- | --- |

33.

| 34. | on valmis tukemaan kaikkia aloitteita, jotka tähtäävät terveiden valtamerten hyväksi toimivien EU:n kuntien foorumin (EU cities for Healthy Oceans) perustamiseen. Foorumin kautta EU:n kunnat voisivat yhdessä puuttua merten biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen ja meriympäristön tilan heikkenemisen syihin. |
| --- | --- |

34.

| 35. | huomauttaa, että maa- ja merialueiden vuorovaikutus ja eri politiikanalojen linkittyminen toisiinsa merten suojelun yhteydessä ovat monimutkaisia ja haastavia kysymyksiä useimmille paikallis- ja alueviranomaisille, joiden valmiudet ovat rajalliset ja joilla on niukasti henkilöresursseja, aikaa ja rahaa. |
| --- | --- |

35.

| 36. | on vahvasti sitä mieltä, että tietämyksen jakamiseen liittyvän tuen, teknisen avun ja resurssien tarjoaminen paikallis- ja alueviranomaisille voi auttaa saamaan valtiota alemmilla tasoilla käyttöön toistaiseksi hyödyntämättömät mahdollisuudet toteuttaa kunnianhimoisempia toimia ja toimenpiteitä meristrategiapuitedirektiivin täytäntöönpanon tehostamiseksi. |
| --- | --- |

36.

| 37. | ehdottaa, että perustetaan tietoa jakava ”EU:n valtameriakatemia” hyödyntäen asiaan liittyviä EU:n rahastoja. Hyvät viestintätaidot omaavista nuorista tutkijoista koostuvassa akatemiassa olisivat edustettuina kaikki jäsenvaltiot, ja sen jäsenet edistäisivät yhteistyössä korkeakoulujen kanssa uuden tietämyksen ja tiedon kertymistä terveiden valtamerten merkityksestä, meriympäristön ja muiden alojen politiikan välisistä yhteyksistä sekä mahdollisista toimenpiteistä ja parhaista käytännöistä ja levittäisivät jatkuvasti tällaista uutta tietämystä ja tietoa. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota toteuttamaan toissijaisuusperiaatetta ja perustamaan merten biologista monimuotoisuutta vuoteen 2030 ulottuvalla aikajänteellä käsittelevän eurooppalaisen työryhmän. Se koostuisi joukosta ympäristöhankkeiden operatiivisesta ohjauksesta vastaavia henkilöitä, joilta valtiota alempien hallintotasojen viranomaiset voivat pyytää apua vapaaehtoispohjaisten hankkeiden ja toimien käynnistämiseen tietyn ongelman ratkaisemiseksi tietyssä merialueen osassa tai tietyllä maa-alueella. Työryhmä voisi auttaa yhteishallinnointia soveltavia alueita hankkimaan tarvittavaa osaamista palkkaamalla asiantuntijoita sekä tarjota operatiivista suunnittelu- ja organisointitukea ja hanke- ja EU-rahoitusneuvontaa. |
| --- | --- |

38.

Osa-alueet, joilla EU:n tulee varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset

| 39. | suhtautuu myönteisesti torjunta-aineiden ja ravinteiden vähentämistä koskeviin Pellolta pöytään -strategian tavoitteisiin ja toteaa, että maatalouden lannoitteet ovat yksi merkittävimmistä EU:n merialueita rehevöittävistä tekijöistä. Komitea katsoo, että uusilla tavoitteilla on varmistettava ekologinen, taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa toukokuussa 2021 julkaistavan, ilman, veden ja maaperän suojelemiseksi annettavan kunnianhimoisen EU:n saasteettomuustoimintasuunnitelman tehokkaan täytäntöönpanon tärkeyttä meriympäristölle. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ymmärtää, että typpi ja fosfori ovat tärkeitä ravinneraaka-aineita ja että fosfori sisältyy EU:n kriittisten raaka-aineiden luetteloon. Komitea on tietoinen siitä, että ravinteita voidaan kierrättää tehokkaasti jäteveden puhdistamisen yhteydessä ja että niillä voidaan korvata kaivostoiminnasta saatavia ensiöraaka-aineita, ja kehottaa komissiota esittämään sitovia EU-tason sääntöjä kierrätysravinteiden osuudesta unionissa kaupan pidettävissä lannoitteissa. |
| --- | --- |

41.

| 42. | tukee voimakkaasti komission ehdotusta tehokkaasti hallinnoitujen suojeltujen merialueiden yhtenäisen verkoston luomisesta. Siihen on tarkoitus liittää 30 prosenttia EU:n merialueista, myös yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) mukaiset kalakantojen elvyttämisalueet sekä alueet, missä vahingollisimpia kalastustekniikoita ja taloudellisia toimintoja rajoitetaan. |
| --- | --- |

42.

| 43. | kannattaa tavoitetta, jonka mukaan 10 prosentilla EU:n merialueista tulee soveltaa korkeaa suojelun tasoa, mukaan luettuina alueet, joilla kaikki kalastus ja taloudellinen toiminta on kiellettyä (kalastuskieltoalueet). Komitea korostaa, että suojeltujen merialueiden verkoston tulee edustaa EU:n monimuotoisten meriekosysteemien koko kirjoa ja että kullakin suojelualueella on oltava hallintoelin ja hoitosuunnitelma, johon liittyy selkeät suojelutavoitteet ja -toimenpiteet sekä asianmukainen seuranta. |
| --- | --- |

43.

| 44. | on hyvin huolissaan EU:n nykyisten suojeltujen merialueiden heikosta suojelun tasosta ja riittämättömästä seurannasta ja valvonnasta ja toteaa, että Euroopan ympäristökeskuksen (6) mukaan alle yksi prosentti EU:n kyseisistä alueista voidaan katsoa täysin suojelluiksi merireservaateiksi. Komitea huomauttaa, että monet ihmistoiminnot, kuten mm. öljynporaus avomerellä, mineraalien louhinta, ruoppaus, meriliikenne, kalastus ja vesiviljely, ovat suojelluilla merialueilla usein sääntelemättömiä, ja kehottaa rajoittamaan kaikkein vahingollisimpia toimintoja johdonmukaisesti kyseisten suojelualueiden verkoston tasolla. |
| --- | --- |

44.

| 45. | kiinnittää huomion siihen, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen (7) mukaan suurta osaa EU:n ympäristölainsäädännöstä, kuten meristrategiapuitedirektiiviä ja luonnonsuojeludirektiivejä, ei ole pantu riittävän tehokkaasti täytäntöön ja meriympäristön tilan vuoksi tarvitaan tiukempia suojelutoimenpiteitä. Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan ponnistelujaan tällaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, jotta meriympäristöä voidaan suojella nykyistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että tietoisuus siitä, miten ilmastonmuutos ja valtamerten happamoituminen vaikuttavat valtameriin ja miten nopeasti nämä muutokset tapahtuvat, on kasvanut selvästi vuodesta 2013 ja YKP:n uudistuksesta lähtien. Komitea katsoo, ettei EU voi enää pitää kalastuksenhoidon keskeisenä tavoitteena pelkästään saaliiden maksimointia, ja on vakaasti sitä mieltä, että on pyrittävä mahdollistamaan kalakantojen elpyminen yli sellaisen tason, jolla ne pystyvät täyttämään keskeisen tehtävänsä meriekosysteemeissä ja luomaan puskurin ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen kaltaisten stressitekijöiden voimistuvaa vaikutusta vastaan, jotta kyseiset ekosysteemit voivat jatkossakin tarjota elintärkeitä palveluja hapen tuotannon, ilmaston säätelyn, hiilen varastoinnin ja ruoan tuottamisen muodossa. |
| --- | --- |

46.

| 47. | on vahvasti sillä kannalla, että kaikki kalastusalan haitalliset tuet, jotka lisäävät liiallista kalastuskapasiteettia ja liikakalastusta ja myötävaikuttavat ilmastonmuutokseen ja valtamerten happamoitumiseen, on lopetettava. Komitea kehottaa antamaan enemmän tukea tutkimukselle ja innovoinnille, jotta voidaan pienentää Euroopan aluskannan ympäristöjalanjälkeä erityisesti kehittämällä vaihtoehtoisia polttoaineita, joita voidaan käyttää nykyisissä aluksissa, sekä poistamalla energiaverodirektiivistä kalastusalusten polttoaineen verovapautus. |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa kiinnittämään huomiota haavoittuvien syvänmeren ekosysteemien hitaaseen elpymiseen ja siten tarpeeseen panna tehokkaasti täytäntöön syväämerta koskeva EU:n asetus. Komitea muistuttaa vaatimuksesta lopettaa kalastus pohjaa koskettavilla pyydyksillä yli 400 metrin syvyydessä alueilla, joilla tiedetään olevan haavoittuvia meriekosysteemejä tai joilla niitä todennäköisesti esiintyy. Komitea vaatii pienentämään pohjakalastuksen jalanjälkeä alueilla, joiden syvyys on 400 metrin ja 800 metrin välillä, ja sulkemaan alueet, joilla tiedetään olevan haavoittuvia meriekosysteemejä tai joilla niitä todennäköisesti esiintyy. |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa komissiota tehostamaan ekosysteemiperustaisen lähestymistavan täytäntöönpanoa kalastuksenhoidossa muun muassa soveltamalla yhä enemmän useampia lajeja koskevia lähestymistapoja, jotta minimoidaan kalastustoiminnan ja muiden tekijöiden, kuten ilmastonmuutoksen, kielteiset vaikutukset meriekosysteemeihin, kalakantoihin ja yhteiskuntaan ja varmistetaan valtamerten kyky sietää ilmastonmuutosta. Komitea toistaa, että kalastustietojen täysimääräinen dokumentointi ja laadukkaat tiedot ovat keskeisiä kalastuksenhoidon parantamisen kannalta, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin virkistyskalastusta koskevien tietojen keruun parantamiseksi ottaen huomioon virkistyskalastuksen ympäristövaikutukset ja sosioekonominen arvo. |
| --- | --- |

49.

| 50. | pitää komission ehdotusta eurooppalaiseksi ilmastolaiksi tervetulleena. Komitea korostaa valtamerten keskeistä roolia maapallon ilmaston säätelyssä ja elämää ylläpitävien toimintojen tarjoamisessa ja painottaa, että valtameriin kohdistuu suuria paineita ja että niiden tila heikkenee nopeasti. Komitea kehottaa siksi komissiota esittämään samassa hengessä ilmastolain kanssa myös ehdotuksen valtamerilaiksi. |
| --- | --- |

50.

| 51. | uskoo vahvasti, että tässä lausunnossa esitettyjen ehdotusten toteuttaminen voisi vapauttaa meristrategiapuitedirektiivin täytäntöönpanoon liittyvän paikallis- ja alueviranomaisten potentiaalin. EU:n on osoitettava johtajuutta vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen valmistelussa ja täytäntöönpanossa sekä merten ja niiden tarjoamien luonnonvarojen säilyttämistä ja kestävän käytön edistämistä koskevan YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 14 suhteen. |
| --- | --- |

51.

| 52. | vaatii komissiota tehostamaan toimia kalastuslaivaston kapasiteetin ja kalakantojen välisen tasapainon saavuttamiseksi käyttämällä YKP- ja EMKVR-asetusten välineitä koordinoidummin ja aktiivisemmin. |
| --- | --- |

52.

| 53. | on erittäin huolissaan siitä, että aluksissa käytetään yhä enemmän pesureita keinona saavuttaa alennetut rikkipäästöjen raja-arvot. Komitea painottaa, että pesureiden jätevedet sisältävät erittäin myrkyllisiä aineita, joilla on pitkäaikaisia vaikutuksia meriympäristöön, koska ne aiheuttavat biokertyvyyttä, happamoitumista ja rehevöitymistä. Komitea kehottaa komissiota ehdottamaan, että pesurijätevesien laskeminen luontoon kielletään EU:n alueella ja että otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla kannustetaan käyttämään raskaalle polttoöljylle vaihtoehtoisia polttoaineita aluksissa. |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa komissiota perustamaan valtamerirahaston, jota Euroopan parlamentti on ehdottanut alusten polttoöljynkulutusta koskevien tietojen maailmanlaajuista tiedonkeruujärjestelmää koskevassa mietinnössään, jolla muutetaan asetusta (EU) 2015/757 (8). Tavoitteena on parantaa alusten energiatehokkuutta ja tukea investointeja innovatiiviseen teknologiaan ja infrastruktuuriin meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi sekä uusiutuvista lähteistä tuotettujen kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöön ottamiseksi ja päästöttömään käyttövoimateknologiaan siirtymiseksi. Komitea kannattaa ehdotusta siitä, että 20 prosenttia rahaston varoista käytetään toimiin, joilla edistetään merten ja rannikoiden sellaisten ekosysteemien suojelua, ennallistamista ja parempaa hallinnointia, joihin ilmaston lämpeneminen vaikuttaa, kuten suojeltuja merialueita. |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa komissiota asettamaan huviveneistä ja vesiskoottereista annetun direktiivin tarkistuksessa kunnianhimoiset raja-arvot pakokaasu- ja melupäästöille niin pinnan ylä- kuin alapuolellakin. Komitea katsoo, että komission olisi sisällytettävä direktiivin soveltamisalaan myös sähkökäyttöiset moottorit. |
| --- | --- |

55.

| 56. | on erittäin huolissaan peruuttamattomasta ympäristön pilaantumisesta, jota mikromuovin ympäristöön joutuminen aiheuttaa. Komitea korostaa, että mikromuovin vedestä puhdistamisen kustannukset päätyvät paikallisviranomaisten, vedenpuhdistamojen ja vedenjakeluyhtiöiden kannettaviksi, ja kehottaakin komissiota ottamaan käyttöön tiukkoja pakollisia sääntelytoimenpiteitä, joilla vähennetään kaikenlaisia tahattomia mikromuovipäästöjä niiden syntypaikalla ja poistetaan asteittain käytöstä tarkoituksellisesti lisätyt mikromuovit, kuten nanomuovit sekä biohajoavat ja liukenevat polymeerit. |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että urheilukentät ovat yksi pääasiallisista paikoista, joista tarkoituksellisesti lisättyjä mikromuoveja pääsee ympäristöön, ja että tällaisten vuotojen hillitsemistoimenpiteet päätyvät useimmiten paikallisyhteisöjen ja kuntien maksettaviksi. Komitea painottaa, että kumirouheelle on olemassa useita luonnonmukaisia vaihtoehtoja, ja kehottaakin komissiota kieltämään vastedes kumirouheen lisäämisen urheilukentille niin, että sovelletaan kuuden vuoden siirtymäaikaa. |
| --- | --- |

57.

| 58. | katsoo, että panttiin perustuvat palautusjärjestelmät ovat tehokas keino päästä kertakäyttömuoveista annetussa EU:n direktiivissä asetettuun pakolliseen muovisten juomapakkausten keräystavoitteeseen, joka on 90 prosenttia vuoteen 2029 mennessä. Komitea kehottaa jäsenvaltioita, joilla ei vielä ole panttiin perustuvaa muovisten juomapakkausten palautusjärjestelmää, ottamaan sellaisen käyttöön, ja suosittaa, että ne hyödyntävät siinä naapurijäsenvaltioiden onnistuneita kokemuksia. Komitea kehottaa komissiota opastamaan jäsenvaltioita käyttämään yhteensopivia kansallisia panttiin perustuvia palautusjärjestelmiä askeleena kohti pakkausten sisämarkkinoiden luomista. |
| --- | --- |

58.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 380 final.

1

(2)  Kuten korostetaan IPCC:n raportissa Special Report on the Ocean and Cryosphere in a Changing Climate.

2

Special Report on the Ocean and Cryosphere in a Changing Climate

(3)  Euroopan ympäristökeskuksen raportissa 17/2019 Marine messages II mainittu lähde EC, 2017b.

3

Marine messages II

EC, 2017b

(4)  Ks. https://www.birdlife.org/sites/default/files/turning_the_tide_june2020_1.pdf

4

(5)  https://water.europa.eu/marine

5

(6)  Ks. tekstikehys 3.2 Euroopan ympäristökeskuksen raportissa 17/2019 Marine messages II.

6

Marine messages II

(7)  Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 26/2020 – Meriympäristö: suojelu on EU:ssa laaja-alaista mutta jää pinnalliseksi.

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2015/757/oj

8

---

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/43

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta: ”Alueiden ja kuntien covid-19-kriisin aikana saamat kokemukset ja opetukset”

(2021/C 300/09)

| Esittelijä: | Joke SCHAUVLIEGE (BE, EPP), Flaamilaisen parlamentin varapuhemies |
| --- | --- |

Esittelijä:

Joke SCHAUVLIEGE (BE, EPP), Flaamilaisen parlamentin varapuhemies

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

| 1. | toteaa, että kriisi on edellyttänyt laajamittaisia ja kattavia toimia, kun otetaan huomioon kansallisten tilanteiden lisäksi myös kansainväliset ja rajatylittävät tilanteet sekä paikalliset ja alueelliset tarpeet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | vahvistaa sitoumuksensa tehdä tiivistä yhteistyötä Euroopan kuntien ja alueiden ja niiden verkostojen, jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa, jotta voidaan arvioida covid-19-kriisin hallinnasta ja siitä elpymisestä saatuja kokemuksia kaikilla hallintotasoilla ja parantaa EU:n toimintavalmiuksia tulevien pandemioiden ja muiden kriisien varalta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että paikallis- ja aluehallintojen roolia tässä yhteydessä ei pidä aliarvioida. Niiden etuna on läheisyys kansalaisiin, minkä ansiosta ne ymmärtävät paikallisia tarpeita ja ovat myös ensilinjan toimijoita. Myös kansalaisyhteiskunnan osallistumisen eri muodoilla on erittäin tärkeä rooli pyrittäessä varmistamaan yhteydet kansalaisiin ja tarjottaessa heille palveluja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiinnittää huomiota siihen, että 19 jäsenvaltiota 27:stä antaa ensisijaisen ja/tai yksinomaisen vastuun kansanterveydestä paikallis- ja alueviranomaisille. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat olleet – ja ovat edelleen – etulinjassa covid-19-pandemian torjunnassa ja että ne ovat kansalaisia lähimpänä olevana hallintotasona reagoineet yhteisöihinsä vaikuttaviin terveys-, sosiaali- ja talousalan hätätilanteisiin ja ohjanneet yhteiskuntaa kohti kestävää ja palautumiskykyä tukevaa elpymistä. |
| --- | --- |

5.

| 6. | on vakuuttunut siitä, että kaikkien hallintotasojen välistä koordinointia on lisättävä, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen ja tehokas reagointi tuleviin kriiseihin. Tämä ei koske ainoastaan lääkinnällisten laitteiden hankintaa, vaan myös rajatylittäviä järjestelyjä, rajojen sulkemista ja ihmisten liikkumista, taloudellista tukea sekä valmiuksien parantamista tukevaa tiedonvaihtoa ja ennakointia. |
| --- | --- |

6.

| 7. | on vakuuttunut myös siitä, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin yhteydessä olisi käsiteltävä terveysasioihin liittyvien EU:n toimivaltuuksien (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artikla) syventämistä koordinoinnin ja yhteistyön parantamiseksi ja tulevien terveysuhkien edellyttämien vastatoimien tehostamiseksi. On kehitettävä tehostettua eurooppalaista yhteistyötä toissijaisuusperiaate huomioon ottaen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | toistaa, että erityisesti raja-alueet ovat kärsineet pandemiasta pahoin olosuhteidensa vuoksi. Koska naapurimaiden käyttöönottamat toimenpiteet eivät ole yksiselitteisiä, raja-alueiden asukkaille ja yrittäjille aiheutuu paljon epävarmuutta ja vaivaa. Sen vuoksi tarvitaan lisää koordinointia muun muassa rajojen sulkemisen, henkilöiden vapaan liikkuvuuden rajoittamisen, taloudellisten tukitoimien ja muiden määräysten osalta. Raja-alueet voivatkin toimia koeympäristöinä etsittäessä parempaa eurooppalaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti toimiin, joita Euroopan unioni on toteuttanut torjuakseen covid-19-pandemiaa ja tukeakseen kriisistä elpymistä kaikkialla EU:ssa, ja sen esittämiin uusiin ehdotuksiin. Komitea ehdottaa, että niiden käytännön tehokkuutta arvioitaisiin perusteellisesti maaseutualueilta, kunnista ja alueilta saatujen kokemusten perusteella. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ottaa huomioon alueiden komitean vuoden 2020 alue- ja kuntabarometrin (1), jossa esitetään yksityiskohtaista näyttöä covid-19-kriisin paikallisista ja alueellisista vaikutuksista ja konkreettisia esimerkkejä parhaista käytännöistä sekä kuntien ja alueiden, myös maaseutualueiden ja vähemmän kehittyneiden alueiden, kohtaamista haasteista. |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioiden hallituksia ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kansallisten ja EU-tason elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun covid-19-pandemian ja mahdollisten tulevien pandemioiden yhteydessä. Komitea on vakuuttunut siitä, että tällaisten toimenpiteiden tehokkuus edellyttää paikallista ja alueellista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

11.

Kriisin vaikutukset alueellisiin terveydenhuoltojärjestelmiin

| 12. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten vastuuta kansanterveyden alalla monissa jäsenvaltioissa. Komitea arvostaa toimia, joita kunnat, kaupungit ja alueet ovat toteuttaneet kansalaisten terveyden suojelemiseksi, keskeisten terveydenhuoltopalvelujen hallinnoimiseksi, terveydenhuollon työntekijöiden tukemiseksi ja alueellisiin terveydenhuoltojärjestelmiin investoimiseksi tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan ja muiden toimijoiden kanssa ja valtavan paineen alla vakavan kansanterveysuhan tilanteessa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | on vakuuttunut siitä, että tulevan Euroopan terveysunionin perustamisen ja EU:n tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa terveysalan toimivaltuuksista käytävän keskustelun yhteydessä paikallis- ja alueviranomaiset on otettava mukaan näihin keskusteluihin EU:n toimivaltuuksien syventämisestä terveysalalla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

13.

| 14. | kiinnittää huomiota terveydenhuoltojärjestelmien nykyisiin alueellisiin eroihin ja hätätilannevalmiuden pullonkauloihin, joita korostetaan myös AK:n vuoden 2020 alue- ja kuntabarometrissä. Komitea kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia ja EU:n toimielimiä ryhtymään toimiin tällaisten erojen kaventamiseksi kuntien ja alueiden viimeaikaisten käytännön kokemusten pohjalta. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä olisi kiinnitettävä enemmän huomiota terveydenhuoltojärjestelmiin tehtävien julkisten investointien erittäin suureen merkitykseen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että terveydenhuollon tehokkuutta käsittelevään EU-tason raportointiin ja valmiuksien parantamista koskeviin tietoihin olisi sisällytettävä paikallinen ja alueellinen ulottuvuus eikä niiden pitäisi perustua ainoastaan kansallisen tason tietoihin. Tämä on erittäin tärkeää, jotta voidaan turvata ihmisten ja erityisesti rajatyöntekijöiden vapaa liikkuvuus alueilla, joilla viruksen leviäminen on hallinnassa. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa laatimaan EU:lle vahvan rokotestrategian, joka perustuu yhteisvastuullisuuteen. Laatu- ja turvallisuussyistä on tärkeää pitää kiinni covid-19-rokotteita koskevasta EU:n yhteisestä hankintaprosessista. Komitea korostaa, että EU:n olisi ylläpidettävä ja puolustettava rokotteiden ja suojavarusteiden yhteismarkkinoita. Mikään maa ei saisi pystyä lopettamaan toimituksia tai allekirjoittamaan omia sopimuksiaan rokotevalmistajien kanssa. On tärkeää, että EU:n tasolla allekirjoitetut sopimukset ovat avoimia ja että niissä asetetaan selkeät vaatimukset rokotteiden toimituksille, koska EU käyttää suuria summia kehitys- ja tuotantolaitoksiin. |
| --- | --- |

16.

| 17. | on vakuuttunut siitä, että EU:n on löydettävä ratkaisu saatavuusongelmiin ja vähennettävä riippuvuuttaan kolmansista maista kannustamalla jäsenvaltioita ja yrityksiä siirtämään tiettyjen lääkkeiden, kriittisten aineiden, kuten rokotteiden, ja suojavarusteiden tuotantoa takaisin Eurooppaan, jotta turvataan EU:n strateginen riippumattomuus ja parannetaan varautumis- ja selviytymiskykyä tavanomaisissa olosuhteissa ja kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

17.

| 18. | on vakuuttunut siitä, että Euroopan alueiden on ehdottomasti kerättävä korkealaatuisia ja turvattuja tietoja väestöä koskevista terveydellisistä, demografisista ja sosioekonomisista tekijöistä, jotta voidaan tunnistaa muita heikommassa asemassa olevat ryhmät ja edistää tehokasta terveydenhuoltopolitiikkaa. Tällaisille toimille on varmistettava asianmukainen rahoitus kestäväpohjaisella tavalla. |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että kaikkien tasojen on investoitava paikallisen terveydenhuoltohenkilöstön koulutukseen ja selviytymiskykyyn vahvistaen alueita, joilla on tässä eniten puutteita, ja esitettävä näille toimenpiteille budjettiperusteet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että rajatylittävän yhteistyön olisi oltava osa kaikkia varautumissuunnitelmia. EU:n on lisättävä jäsenvaltioiden ja alueiden välistä solidaarisuutta ja otettava käyttöön alhaalta ylöspäin suuntautuvia toimintamalleja. Tarvitaan myös yhteistyötä kansainvälisellä tasolla heikoimmassa asemassa olevien kanssa, sillä on opittu, että terveyskriisistä selviydytään joko yhdessä tai ei ollenkaan. Yhteiset investoinnit voivat olla erittäin tehokkaita, kuten terveysalalla kävi selvästi ilmi, kun alueet ja maat ottivat potilaita hoitoon yli rajojen. Lisäksi suojavarusteiden hankinta ja yhteinen lähestymistapa tiedon keräämiseen ja kaikkien pandemiaan liittyvien aiheiden tutkimiseen olisivat tuottaneet merkittävää lisäarvoa. Euroopan on vahvistettava ja suojeltava tutkimustyötään ja sisäistä tuotantoaan sekä rokotteiden että nykyiseen pandemiaan ja mahdollisiin tuleviin pandemioihin liittyvien materiaalien ja välineiden alalla ja pyrittävä omavaraisuuteen ja riippumattomuuteen ulkoisista markkinoista. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa toteuttamaan toimia uskottavuuden, vastuuvelvollisuuden ja keskinäisen kunnioituksen lisäämiseksi eri hallintotasojen välillä niin, että vastuut jaetaan asianmukaisesti eri tasojen välillä ja varmistetaan toimiva viestintä. Poliittisten tasojen välistä koordinointia voitaisiin parantaa virallisissa ja epävirallisissa yhteyksissä perustamalla tehokkaita työryhmiä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason välille ja tukemalla riittävästi paikallisia toimijoita sekä taloudellisesti että kehysten ja ohjeiden muodossa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | on vakuuttunut siitä, että Euroopan alueiden on tehtävä erityinen arviointi pandemian vaikutuksista koko väestön ja varsinkin haavoittuvimmassa asemassa olevien väestöryhmien mielenterveyteen, lisättävä investointeja mielenterveystyöhön ja laadittava strategioita lapsien ja nuorten suojelemiseksi terveyskriisien yhteydessä. |
| --- | --- |

22.

Pandemian vaikutukset maaseutualueisiin

| 23. | huomauttaa, että pandemia on kärjistänyt monia maaseutualueiden tunnettuja ongelmia ja korostanut jälleen kerran näiden alueiden haavoittuvuutta. Komitea tähdentää kuitenkin, että maaseutualueilla ja erityisesti maataloustuottajilla on ollut pandemian aikana ratkaiseva rooli Euroopan elintarvikejärjestelmän häiriönsietokyvyn vahvistamisessa. Pystyäkseen varmistamaan, että Euroopassa on edelleen saatavilla riittävästi kohtuuhintaisia elintarvikkeita, maataloustuottajat tarvitsevat apua nykyisten ja tulevien uhkien hillitsemisessä. Uusimmat innovatiiviset viljelymenetelmät ja -tekniikat voisivat olla tämän suhteen keskeisessä asemassa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että politiikkaa toteutetaan yleensä kaupunkien ja kaupunkialueiden näkökulmasta. Tällaiset toimintapolitiikat eivät aina sovellu hyvin maaseutualueiden erilaisiin olosuhteisiin, tarpeisiin ja mahdollisuuksiin. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ryhtymään toimenpiteisiin, jotta maaseutuympäristö voitaisiin ottaa paremmin huomioon. Komitea toteaa, että tässä tilanteessa on olemassa vaara, että elpymissuunnitelma ja muut EU:n toimenpiteet saatetaan kriisin aiheuttaman hätätilanteen luonteen vuoksi panna täytäntöön tavalla, joka on suotuisampi kaupungeille ja kaupunkialueille. Jos alueet eivät pääse osallistumaan elpymissuunnitelman laadintaan ja täytäntöönpanoon, osa maaseutualueiden tarpeista ja mahdollisuuksista jää huomiotta. Lisäksi on tärkeää korostaa, että maaseutupolitiikka ei ole pelkkää maatalouspolitiikkaa ja että se kattaa sosiaali- ja palvelujen hallintapolitiikan maaseutualueilla, jotka ovat usein tuotannon näkökulmasta marginaalisia mutta arvokkaita ympäristö- ja maisema-arvojen ja biologisen monimuotoisuuden suojelun kannalta. On kiinnitettävä enemmän huomiota elinkeinoelämän kehittämiseen, palveluihin, innovointiin, luonnonsuojeluun ja maisemanhoitoon sekä kulkuyhteyksiin maaseudulla. |
| --- | --- |

24.

| 25. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission järjestämään kuulemiseen maaseutualueita koskevasta pitkän aikavälin visiosta. Komitea toteaa, että erilaisiin haasteisiin puuttumiseksi on tärkeää, että komissio asettaa erityisiä tavoitteita ja luo indikaattoreita näitä haasteita varten. Rinnakkaisten järjestelmien välttämiseksi tällaiset tavoitteet ja indikaattorit on sisällytettävä osaksi aluekehityksen seurantaa ja kehittämistä. Tämä lisäisi asiakokonaisuuden painoarvoa ja kannustaisi jäsenvaltioita ja poliittisia päättäjiä pohtimaan, miten tavoitteet voidaan saavuttaa parhaiten. Eri jäsenvaltioiden erityisiä tavoitteita ja indikaattoreita koskevien raporttien perusteella olisi mahdollista seurata edistymistä ja tarvittaessa myöntää lisämäärärahoja tai -tukea. Konkreettisia esimerkkejä ovat seuraavat:






  — | digitalisaatio – nopeiden internetyhteyksien infrastruktuuria koskevat tavoitteet, älykkäitä kyliä ja maaseutua varten mukautettu toimintamalli, digitaalisia taitoja koskevat tavoitteet |
| --- | --- | --- |

25.

—

digitalisaatio – nopeiden internetyhteyksien infrastruktuuria koskevat tavoitteet, älykkäitä kyliä ja maaseutua varten mukautettu toimintamalli, digitaalisia taitoja koskevat tavoitteet

| — | terveyspalvelujen, koulutuksen, taitojen opettamisen ja laajakaistan laatu ja tarjonta |
| --- | --- |

—

terveyspalvelujen, koulutuksen, taitojen opettamisen ja laajakaistan laatu ja tarjonta

| — | kenttätyö yhteiskunnallisen ja ekologisen hyvinvoinnin alalla niin, että havainnoidaan aktiivisesti väestön tarpeita ja vastataan niihin. |
| --- | --- |

—

kenttätyö yhteiskunnallisen ja ekologisen hyvinvoinnin alalla niin, että havainnoidaan aktiivisesti väestön tarpeita ja vastataan niihin.

| 26. | toteaa, että pandemian vaikutusten ei tarvitse merkitä ainoastaan kielteisiä seurauksia maaseutualueille. Etätyöllä on todennäköisesti pitkäaikaisia vaikutuksia työmarkkinoihin, joilla sekä yritykset että työntekijät näkevät uusia mahdollisuuksia toimia kaupunkien ulkopuolella. Jos maaseutualueet ovat verkottuneet käytettävissä olevien nopeiden laajakaistayhteyksien ansiosta ja kykenevät samalla tarjoamaan tärkeitä julkisia palveluja, ihmisten voi olla tulevaisuudessa entistäkin helpompi tehdä päätös maaseudulle asettautumisesta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | on vakuuttunut siitä, että digitalisaatio ja vihreä siirtymä voivat yhdessä tarjota mahdollisuuksia tukea maaseudun elpymistä. |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa ratkaisevan tärkeää roolia, joka naisilla on ollut maaseudulla pandemian aikana vastatessaan ympäristön ja ihmisten hoitamisesta. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ottamaan sukupuoliulottuvuuden huomioon kaikissa maaseutua koskevissa politiikoissa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että nopeasti muuttuvissa tilanteissa tietoon perustuvien päätösten tekeminen on entistä vaikeampaa tiedon puuttumisen vuoksi. Tiedon jakaminen alueiden ja jäsenvaltioiden välillä voi auttaa vastaamaan tähän haasteeseen. Sen mahdollistamiseksi on otettava käyttöön tiettyä teknologiaa ja infrastruktuuria. Tiedonjakoalustat voivat auttaa saattamaan tiedon nopeasti saataville. Olemassa olevia järjestelmiä voidaan mukauttaa uusien tietojen perusteella. Tämä koskee terveydenhuoltoalaa, mutta on hyödyllistä myös muille järjestelmille, joihin esimerkiksi logistiset haasteet ja työvoiman muutokset ovat vaikuttaneet suuresti. On erittäin tärkeää luoda toimitusketjuihin (materiaalit, luonnonvarat, jätehuolto jne.) uusia koordinointimuotoja, uudistaa elintarvikeketjua ja kehittää kiertotaloutta tukevia ja toisiinsa liittyviä ajattelutapoja. |
| --- | --- |

29.

| 30. | toteaa, että mahdollisuus hyödyntää sitomattomia maaseuturahaston varoja maataloustuottajien ja pk-yritysten covid-19-kriisiin liittyvien maksuvalmiusongelmien ratkaisemiseen maaseutualueilla on hyödyttänyt jäsenvaltioita, joilla varojen käyttöaste on ollut alhainen, kun taas jäsenvaltiot, jotka olivat jo käyttäneet niille osoitetun rahoituksen, eivät ole voineet hyötyä tästä toimenpiteestä (2). |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa investoimaan maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden paikallisten ja globaalien toimitusketjujen häiriönsietokyvyn vahvistamiseen ja kiinnittämään huomiota kestäväpohjaiseen tuotantoon, kiertotalouden mukaisiin toimitusketjuihin ja mahdollisuuksien mukaan paikallisen arvon säilyttämiseen. Häiriönsietokykyä ajatellen toimittajien ja asiakkaiden moninaisuuden korostaminen sekä puskureiden, reservien ja päällekkäisyyksien luominen toimitusketjuihin vaikuttavat lupaavilta keinoilta, mutta ne voivat olla yksittäisille yrityksille myös kalliita toimia. |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että pandemia voitaisiin nähdä mahdollisuutena vauhdittaa vihreää siirtymää EU:n maaseutualueilla esimerkiksi ottamalla käyttöön paikallisia tai alueellisia elintarvikejärjestelmiä ja saavuttaa nopeammin Pellolta pöytään -strategian määrälliset tavoitteet sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet yleisemminkin. Tämä ei kuitenkaan saisi haitata eurooppalaisten maataloustuottajien ja yritysten taloudellista turvallisuutta. |
| --- | --- |

32.

| 33. | panee merkille, että Euroopan komissio ehdottaa elintarvikejärjestelmän häiriönsietokyvyn arvioimista ja varautumissuunnitelman laatimista elintarvikehuollon ja elintarviketurvan varmistamiseksi kriisiaikoina. Suunnitelmalla perustetaan Euroopan komission koordinoima elintarvikekriisin hallintamekanismi, johon jäsenvaltiot osallistuvat. Siihen sisältyy kriisin luonteesta riippuen eri aloja (esim. maatalous, kalastus, elintarviketurvallisuus, työntekijät, terveys, liikenne, vaihtoehtoiset energiamuodot ja energiamaatalous). On tärkeää varmistaa, että myös maaseutualueiden paikallis- ja alueviranomaiset voivat antaa panoksensa tähän mekanismiin. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kannattaa uusien mahdollisuuksien luomista kansalaisten osallistumiselle yhdessä julkisen ja yksityisen sektorin organisaatioiden kanssa samoin kuin yhteisöjen roolin vahvistamista kehitettäessä yhdessä ratkaisuja kaupunki- ja maaseutualueiden nykyisiin ongelmiin esimerkiksi luomalla yhteisiä maaseutu- ja kaupunkiresursseja. |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa solidaarisuusverkostojen ja yhteistyötalouden roolia pandemian aikana maaseutuyhteisöissä sekä maaseudun ja kaupunkien yhdistäjinä. |
| --- | --- |

35.

| 36. | on vakuuttunut siitä, että covid-19-kriisiin liittyviin maaseutualueiden haasteisiin vastaamiseksi on tuettava ja vahvistettava Leader-aloitetta ja kiinnitettävä huomiota kaikissa jäsenmaissa sekä yhteisöllisen toiminnan että yritystoiminnan kehittämiseen, laajennettava näkökulmaa nykyisin kapea-alaisesta keskittymisestä maatalouteen ja tarkasteltava älykkäiden kylien käsitettä keinona lisätä joustavuutta. Hallinnollisia vaatimuksia on mukautettava siten, että myös vapaaehtoiset tai asukasryhmät voivat osallistua ohjelmaan. Joustavampi ja alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa on tarpeen myös, jotta voitaisiin löytää tasapaino paikallisen väestön lyhyen aikavälin tarpeiden ratkaisemisen ja paikallistason innovoinnin käynnistämisen välillä. Tämä voidaan toteuttaa esimerkiksi liittämällä paikalliset toimintaryhmät innovoijien verkostoihin. |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että tehokas maatalousalan kriisivaraus on selvästi olennainen osa välineistöä, jolla reagoidaan mahdollisiin tuleviin pandemiatilanteisiin, ja sillä on oltava asianmukainen ja kestäväpohjainen rahoitus. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset, myös syrjäisimpien alueiden viranomaiset, mukaan EU:n uusien välineiden, kuten Next Generation EU -elpymissuunnitelmien ja komission Pellolta pöytään -strategiassa ehdotetun elintarvikekriisin hallintamekanismin, luomiseen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden (EIP-AGRI) toimijaryhmät ovat hyvä väline maatalousalan innovoinnin tukemiseen. Vastaavaa mekanismia voitaisiin ehdottaa maaseudun innovoinnin edistämiseksi myös muilla aloilla kuin maatalousalalla. Tällaisen lähestymistavan olisi katettava kaikki asiaankuuluvat toimijat, joilla on tietoa ja asiantuntemusta maaseudun haasteista, ja tuettava tiedonvälittäjien verkostojen luomista maaseutualueita koskevaa innovointia varten esimerkiksi terveydenhuollon tai koulutuksen kaltaisilla aloilla. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa aluetason merkitystä määriteltäessä elintarvikejärjestelmien kriittisiä kohtia, jotta voidaan parantaa paikallisten elintarvikejärjestelmien tuntemusta ja hyödyntää paremmin paikallisten toimijoiden valmiuksia. Komitea painottaa, että paikallisia elintarvikejärjestelmiä on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti, ei ainoastaan keskittyen lyhyisiin toimitusketjuihin vaan ottaen mukaan myös suuret supermarketketjut, esimerkiksi kannustamalla supermarketteja jakamaan tietoa sekä alueelta että sen ulkopuolelta peräisin olevista elintarvikkeista. Komitea korostaa myös tarvetta kehittää paikallisia elintarvikestrategioita ja hyödyntää kriisiä mahdollisuutena uudistaa tuotantoprosesseja aiempaa kestäväpohjaisemmalla tavalla. Komitea kannattaa toimenpiteitä, joilla pyritään siirtämään elintarviketuotantoa lähemmäs alueita ja ottamaan kaupungit ja maaseutualueet mukaan elintarvikkeiden hallinnointiin. |
| --- | --- |

40.

Suositukset kriisin aikaisista Euroopan komission toteuttamista maaseudun tukijärjestelyistä

| 41. | toteaa, että EU on mahdollistanut jäsenvaltioiden hallitusten antaman tuen kahdella tavalla. Ensinnäkin se on perustanut uuden SURE-tukivälineen, josta myönnetään maille lainoina jopa 100 miljardia euroa ja jota tuetaan jäsenvaltioiden myöntämillä takauksilla. Maataloustuottajat, elintarvikealan yritykset ja muut maaseudun yritykset, kuten majoitus- ja ravitsemusalan yritykset, ovat hyötyneet näistä järjestelmistä, joilla varmistetaan, että työntekijät saavat tuloja ja yritykset voivat pitää henkilöstönsä. Toiseksi se on höllentänyt ehtoja ja kynnysarvoja, jotta jäsenvaltiot voivat myöntää valtiontukea kriisistä kärsineille yrityksille. Viimeksi mainittu tuki on ollut suurinta, sillä se on mahdollistanut miljardien eurojen tuen myöntämisen maataloustuottajille ja kalastajille pandemian aikana. |
| --- | --- |

41.

| 42. | toteaa, että kausityöntekijöiden ja maataloustuotteiden rajatylittävän liikkuvuuden helpottaminen ovat olleet suoria toimenpiteitä, jotka on toteutettu EU:n tasolla maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden toimitusketjujen häiriöiden välttämiseksi. Pitkällä aikavälillä Euroopan elintarviketurvallisuuden varmistamiseksi olisi tehokkaampaa kehittää alueellisia elintarvikejärjestelmiä. Komitea korostaa, että lyhyiden ja paikallisten elintarvikeketjujen kehittämiseksi saattaa olla tarpeen tarkistaa kilpailusäännöksiä. |
| --- | --- |

42.

| 43. | katsoo, että maaseutupolitiikka on tunnustettava erilliseksi politiikanalakseen maatalouspolitiikan rinnalla ja sovitettava selkeästi yhteen aluepolitiikan kanssa ja sisällytettävä siihen. Maaseudun kehittämisessä on kyse muustakin kuin maatalousyrittäjyydestä ja viljelysmaan hallinnasta. Siihen kuuluvat myös toimenpiteet, joilla tuetaan elinkeinoelämän laajempaa kehittämistä, matkailuelinkeinoa, maaseutupalveluja, laajakaistan käyttöönottoa, kulkuyhteyksiä ja viestintää ja joiden on oltava keskeinen osa maaseudun kehittämispolitiikkaa. |
| --- | --- |

43.

| 44. | katsoo, että on pohdittava toimenpiteitä EU:n talousarvion joustavuuden lisäämiseksi. Esimerkiksi yksi ainoa liikkumavaraväline olisi hyödyllisempi, jos poistettaisiin vaatimus siitä, että vuotuiset enimmäismäärät ylittävät käyttöön otetut määrät on kuitattava kuluvan vuoden tai tulevien vuosien liikkumavaralla. Toisena vaihtoehtona olisi kasvattaa joustovälineen sallittua enimmäiskokoa. |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että tehokas maatalousalan kriisivaraus on selvästi olennainen osa välineistöä, jolla reagoidaan mahdollisiin tuleviin pandemiatilanteisiin, ja sillä on oltava asianmukainen ja kestäväpohjainen rahoitus. |
| --- | --- |

45.

| 46. | toteaa, että keskeisenä osatekijänä EU:n toteuttamissa covid-19-kriisin vastatoimissa on ollut kansallisten toimien mahdollistaminen. Tämä on toteutettu joustavoittamalla kilpailua ja erityisesti valtiontukisääntöjä. Valtiontukisääntöjen joustavuudella on ollut keskeinen rooli annettaessa viranomaisille liikkumavaraa yritysten ja kotitalouksien tukemiseksi ja siten mahdollisuus lieventää nykyisen pandemian vaikutuksia. Komitea ehdottaa, että jäsenvaltioiden hallitusten myöntämää tukea seurattaisiin tarkkaan jäsenvaltioiden välisten vääristymien välttämiseksi. |
| --- | --- |

46.

| 47. | katsoo, että olisi luotava mekanismi, jonka avulla jäsenvaltioissa voidaan käydä poliittista vuoropuhelua kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien (muun muassa alueviranomaisten, liike-elämän toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan) kesken. Erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten kannalta on erittäin tärkeää, että niiden investointitarpeet myös maaseutualueilla otetaan kattavasti huomioon jäsenvaltioiden elvytyssuunnitelmissa. |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa investoimaan maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden paikallisten ja globaalien toimitusketjujen häiriönsietokyvyn vahvistamiseen. Häiriönsietokyvyn kannalta on tarpeen säännellä markkinoita, vahvistaa maataloustuottajien asemaa alan muihin sidosryhmiin nähden, muuttaa kansainvälisiä maatalouskaupan sääntöjä oikeudenmukaisuuden ja yhteisvastuullisuuden edistämiseksi kauppasuhteissa ja kehittää alueellisia elintarvikejärjestelmiä. |
| --- | --- |

48.

Paikallis- ja aluetason julkiseen talouteen kohdistuvat odottamattomat paineet

| 49. | korostaa, että erilaisten hätätoimenpiteiden toteuttamisella on ollut dramaattisia vaikutuksia julkiseen talouteen sekä paikalliseen ja alueelliseen talouteen, julkisten palvelujen järjestämiseen ja paikallis- ja alueviranomaisten toimintaan sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. Samaan aikaan paikallis- ja alueviranomaisten on tarjottava kansalaisille yhä enemmän terveys- ja sosiaalipalveluita, julkista liikennettä, koulutusta ja muita julkisia palveluita sekä paikallisille yrityksille tarkoitettuja taloudellisia kannustimia ja niiden on toteutettava enenevässä määrin kestävään kehitykseen ja ilmastoneutraaliuteen tähtääviä toimia. |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa keskushallintotahoja ja Euroopan unionia lisäämään paikallis- ja alueviranomaisille tarkoitettuja resursseja paikallis- ja alueyhteisöjen terveydenhuolto- ja hoitojärjestelmien sekä hätätilanteisiin varautumisen vahvistamiseksi nyt ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että maaseudun yrityksillä on oltava mahdollisuus saada lainaa ja pääomaa. Pankit sulkevat maaseudulla sijaitsevat haarakonttorinsa sitä mukaa kun pankkipalvelut siirtyvät yhä enemmän verkkoon. Investoimalla riskipääomaan EU voi varmistaa rahoituksen saatavuuden, jotta maaseudun yrityksillä olisi samat mahdollisuudet kehittyä kuin tiheämmin asutuilla alueilla sijaitsevien yritysten. |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa unionin toimielimiä varmistamaan, että erilaisten uusien rahoitusmekanismien, kuten elpymis- ja palautumistukivälineen, ja nykyisten kansallisten ja EU:n järjestelmien välinen vuorovaikutus on riittävän selkeää, jotta voidaan välttää tarpeetonta monimutkaisuutta ja mahdollisesti alhaista käyttöastetta paikallis- ja aluetasoilla (3). Komitea kannustaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota ottamaan paikallis- ja aluetasot paremmin mukaan yleisiin elvytystoimiin. Niiden roolin pandemian torjunnan etulinjassa, julkisissa investoinneissa ja näissä kahdessa siirtymässä on oltava osa keskustason elvytyssuunnitelmaa. |
| --- | --- |

52.

| 53. | tuo esiin äskettäisessä valtiontukia koskevassa täytäntöönpanokertomuksessa esitetyt havainnot. Komitea toteaa, että nykyiset aluetukikartat ja -puitteet eivät kuvasta asianmukaisesti EU:n alueiden todellista tilannetta, mikä johtuu covid-19-pandemian aiheuttamista uusista haasteista ja lyhyen ja keskipitkän aikavälin taloudellisista vaikutuksista. Komitea korostaa käytännön kokemusten osoittavan, että entistä joustavammat toimintatavat ja välineet ovat tarpeen, jotta viranomaiset voisivat puuttua tehokkaasti alue- ja paikallistasolla esiintyviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että sosiaalisia investointeja olisi vahvistettava oikeudenmukaisen, tasapuolisen ja osallistavan elpymisen keskeisenä painopisteenä niin, että painotetaan helposti käytettävissä olevia paikallisen ja alueellisen tason sosiaalisia infrastruktuureja ja sosiaalipalveluja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi sekä oikeanlaista politiikkayhdistelmää ja taloudellisia resursseja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja kestävän kehityksen toimintaohjelman täytäntöönpanoa varten. Tässä yhteydessä on myös edistettävä digitalisaatiota ja sosiaalista innovointia. |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa, että EU:n elpymissuunnitelma olisi suunnattava ympäristöystävälliseen ja kestävään kehitykseen, joka on tärkeää sekä ihmisille että ympäristölle ja joka johtaa uuteen normaaliin elpymiseen. Pandemia on osoittanut, että tarvitaan vihreämpää infrastruktuuria, ilmastoystävällistä liikkuvuutta ja kestävää matkailua. |
| --- | --- |

55.

Valtiontukisääntöjä koskevat suositukset

| 56. | korostaa, että eräissä jäsenvaltioissa mittava valtiontuki merkitsee julkistalouden alijäämän ja julkisen velan kasvua aikana, jolloin verotulot pienenevät ja työttömyysetuusmaksujen rahoitustaakka kasvaa, mikä saattaa osoittautua erityisen riskialttiiksi niille jäsenvaltioille, joihin pandemia on vaikuttanut erityisen ankarasti ja jotka ovat myös euroalueen suurimpia talouksia. Toisaalta pelko velkatason noususta saattaa johtaa siihen, että jotkut jäsenvaltiot lykkäävät investointeja tai varainkäyttöä elpymisen kannalta ratkaisevan tärkeillä aloilla, mikä johtaa myös todennäköisesti taloudellisten erojen lisääntymiseen sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

56.

| 57. | tekee tiettäväksi, että komission suorittamaa valvontaa koskevat liialliset ja erittäin tiukat säännöt ja ehdot voivat estää viranomaisia hoitamasta rooliaan tehokkaasti kaikissa näissä tehtävissä. Toisaalta valtiontukien hyvin laaja joustavuus saattaa lisätä alueellista eriarvoisuutta EU:ssa. Vaikuttaa siltä, että koronaviruspandemian jälkeinen uusi todellisuus pakottaa kaikki osapuolet määrittelemään uudelleen oikean tasapainon näiden kahden äärimmäisyyden välillä. |
| --- | --- |

57.

| 58. | suhtautuu myönteisesti tilapäisten valtiontukipuitteiden voimassaolon jatkamiseen joulukuuhun 2021 saakka. Jos kesän jälkeen tulee uusi aalto ja tarvitaan jälleen lisää rajoittavia sulkutoimenpiteitä, taloudelliset vahingot ovat paljon suuremmat ja tilapäinen tuki on entistäkin tarpeellisempaa ja sitä tarvitaan pidempään, jotta voitaisiin estää alkujaan elinkelpoisten yritysten kaatuminen. Näin ollen tilapäisten puitteiden jatkaminen koronapandemian päättymiseen saakka olisi toivottavaa erityisesti kriisistä eniten kärsineiden alueiden tapauksessa. |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa tarvetta mukauttaa erilaisia sääntöjä. On huomattava, että esimerkiksi yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen äskettäisen, vaikeuksissa olevia yrityksiä varten tehdyn muutoksen lisäksi tarvitaan joustavammat kriteerit erityisesti start-up- ja scale-up-yrityksille, jotka järjestävät usein säännöllisesti rahoituskierroksia ja joista tulee näin ollen teknisesti vaikeuksissa olevia yrityksiä, vaikka ne olisivat alkujaan elinkelpoisia ja nopeasti kasvavia. Lisäksi olisi kiireellisesti lisättävä de minimis -järjestelmän (vähämerkityksinen tuki) joustavuutta, ja olisi toivottavaa täydentää komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 (4) soveltamisalaa säätämällä luonnonkatastrofien aiheuttamien vahinkojen korvaamiseen tarkoitetun tuen (50 artikla) lisäksi myös pandemiasta aiheutuvien vahinkojen korvaamiseen tarkoitetusta tuesta. Tuen kasautumista koskevien sääntöjen ”mukauttaminen” olisi hyödyllistä, koska nykyisten kaltaisissa olosuhteissa on sallittava tuki-intensiteetti huomioon ottaen de minimis -järjestelmän mukaisen tuen tai ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla myönnetyn tuen sekä tilapäisten puitteiden nojalla myönnetyn tuen kasautuminen myös tällaisten tukikelpoisten kustannusten osalta. |
| --- | --- |

59.

| 60. | kannattaa todistustaakan siirtämistä siten, että valituksen tekijän ja/tai Euroopan komission on osoitettava, että paikallinen palvelu on uhka unionin sisäiselle kaupalle. Todistustaakan asettaminen komissiolle lisäisi väitetysti oikeusvarmuutta ja paikallisten päätöksentekijöiden halukkuutta toimia sekä vähentäisi valitusten määrää. Nykytilannetta on muutettava kiireellisesti, sillä Damokleen miekka roikkuu varojen takaisinperinnässä monien toimenpiteiden yllä, kun yksittäiset edunsaajat eivät pysty esittämään laajaa näyttöä. Tässä yhteydessä voisi olla myös hyödyllistä laajentaa kauppaan kohdistuvan haitan kriteeriä tai määritellä tarkemmin, mitä termillä ”paikallinen” tarkoitetaan. |
| --- | --- |

60.

| 61. | toteaa, että alueilla ja kunnilla on edessään uusi todellisuus, jonka kehyksenä ovat koronaviruspandemian aiheuttamat sosioekonomiset haasteet. Tämä uusi todellisuus edellyttää aiempaa joustavampia toimintapoliittisia menettelyjä ja välineitä, joiden avulla viranomaiset voivat tehokkaasti puuttua alue- ja paikallistasolla tuntuviin vaikutuksiin. Näin ollen nykyiset aluetukikartat (ohjelmakausi 2014–2020) eivät kuvasta riittävästi EU:n alueiden todellista tilannetta covid-19-pandemian aiheuttamien uusien haasteiden ja sen lyhyen ja keskipitkän aikavälin taloudellisten vaikutusten vuoksi. Vastaavasti alueellisia valtiontukia koskevan kehyksen mukaista kokonaisväestökattavuutta, tuen sallittuja enimmäistasoja ja investointityyppejä olisi lisättävä tai laajennettava, jotta voidaan vastata pandemiasta aiheutuviin uusiin sosioekonomisiin haasteisiin EU:n alueilla. |
| --- | --- |

61.

| 62. | huomauttaa, että aluetukikartat, jotka on hyväksyttävä ennen vuoden 2021 loppua ja jotka laaditaan vuotta 2020 edeltäneiden tilastotietojen pohjalta, saattavat vaikeuttaa epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden taloudellista elpymistä siihen asti, kun väliarviointi hyväksytään vuonna 2024. Koska nämä kartat laaditaan vuotta 2020 edeltäneiden tilastotietojen pohjalta, ne eivät kuvasta luotettavasti a ja c alakohdan nojalla tukikelpoisten alueiden taloudellista tilannetta ja voivat vaikeuttaa näiden alueiden taloudellista elpymistä vähentäessään tuen sallittua enimmäismäärää tai asettaessaan rajoituksia tukien myöntämiselle suurille yrityksille tiettyjen alueiden luokituksen muuttumisen seurauksena. Alueiden komitea kehottaakin Euroopan komissiota ottamaan tämän tilanteen huomioon ja ryhtymään vuoden 2024 väliarvioinnin lisäksi muihin toimiin, jotta a ja c alakohdan piiriin kuuluvat epäsuotuisimmassa asemassa olevat alueet eivät joudu kärsimään luokituksensa muutoksista, jotka vaikeuttaisivat niiden elpymistä. |
| --- | --- |

62.

| 63. | toteaa, että pandemian vaikutuksia on arvioitava alueellisella tasolla, jotta ne voidaan ottaa huomioon aluetukikartoissa vuonna 2024 tehtävän väliarvioinnin yhteydessä. Vastaavasti epäsymmetrisistä valtioiden toimenpiteistä kaikkialla EU:ssa johtuvan taloudellisen eriarvoisuuden lisääntymistä ja sisämarkkinoiden hyötyjen epäoikeudenmukaista jakautumista on arvioitava ottaen huomioon riski, että osa kansalaisista tai jäsenvaltioista ei enää kannata sisämarkkinoita, joiden hyödyt jakautuvat epäoikeudenmukaisesti. Olisikin hyödyllistä, jos tällaisia toimenpiteitä ja niiden määriä valvova komissio analysoisi niiden vaikutusta sisämarkkinoihin ja alueelliseen eriarvoisuuteen. Tämä toimii tukena päätöksenteossa ja auttaa varmistamaan, että kaikki asiaankuuluvat EU:n toimintapolitiikat kohdennetaan paremmin EU:n alueiden erityistarpeiden pohjalta. |
| --- | --- |

63.

| 64. | katsoo, että valtiontukisääntöjen yleiset periaatteet, kuten kannustava vaikutus, eivät saa olla elpymistä varten tarkoitettujen EU:n varojen käytön esteenä. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota katsomaan, että kannustava vaikutus täyttyy, kun tuen avulla saavutetaan vähintään yksi seuraavista tuloksista: hankkeen tai toimen koko kasvaa merkittävästi tuen ansiosta; hankkeen tai toimen maantieteellinen kattavuus kasvaa merkittävästi tuen ansiosta; hankkeen tai toimen edunsaajan investoima summa kasvaa merkittävästi tuen ansiosta; hankkeen tai toimen toteutus nopeutuu merkittävästi tuen ansiosta. |
| --- | --- |

64.

| 65. | toteaa, että valtiontukisääntöjen soveltaminen liittyy olennaisesti koheesiopolitiikan välineiden käyttöön. On myös suositeltu, että yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa mainittujen yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttö sisällytettäisiin myös aluetukea koskeviin suuntaviivoihin eikä sitä rajoitettaisi pelkästään ERI-rahastoista yhteisrahoitettaviin toimiin. Nämä säännökset tarjoavat mielenkiintoisen kompromissin julkisten menojen tarvittavan seurannan ja tarkoituksenmukaisen ja kohtuullisen hallinnollisen taakan välillä. Lisäksi on todettu, että siirtoja koskevia ja erityisesti koheesiopolitiikkaan liittyviä säännöksiä ei ole määritelty riittävän hyvin ja ne ovat epäselviä. Ehdotus, että valtiontukia koskevat poikkeukset myönnettäisiin välittömästi toimenpideohjelmien hyväksymisen yhteydessä, vahvistaa kilpailu- ja koheesiopolitiikan sääntöjen tiiviit yhteydet. |
| --- | --- |

65.

Digitalisaation tukeminen maaseutualueilla

| 66. | panee merkille AK:n vuoden 2020 alue- ja kuntabarometrin (5) tulokset, joiden mukaan uudet digitaaliset ratkaisut, joita paikallis- ja alueviranomaiset ovat ottaneet käyttöön reagoidakseen covid-19-kriisiin, voisivat lujittaa meneillään olevaa digitalisaatiota, mutta ne saattavat myös syventää digitaalista kuilua muun muassa maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä. |
| --- | --- |

66.

| 67. | toteaa, että maaseutualueiden tulevaisuus edellyttää, että niillä on riittävät peruspalvelut ja olennaiset infrastruktuurit ja että luonnollisesti puututaan myös digitaaliseen kuiluun. Komitea korostaa, että maaseutualueiden siirtyminen kohti kestävää ja ilmastoneutraalia taloutta ja yhteiskuntaa on erittäin tärkeää. Kestävät resurssitehokkaat liiketoimintamallit, joissa kiinnitetään erityistä huomiota kiertotalouteen ja biopohjaisten materiaalien käytön lisäämiseen, avaavat uusia mahdollisuuksia, joihin on tartuttava EU:n välineiden avulla. |
| --- | --- |

67.

| 68. | peräänkuuluttaa politiikkoja ja rahoitusta, joilla tuetaan kaikkien EU:n alueiden ja paikallisyhteisöjen – myös maaseutualueiden – korkeatasoista digitaalista liitettävyyttä, jotta varmistetaan, että ihmiset ja yritykset voivat sopeutua kriisiin ja työelämän muutoksiin. Komitea toteaa, että etätyöskentelyn lisääntyminen saattaa johtaa väestörakenteen ja talouskehityksen muutoksiin väli- tai maaseutualueille suuntautuvan liikkeen myötä. Komitea muistuttaa kuitenkin, että tällainen muutos edellyttäisi kestäväpohjaisten liikenneyhteyksien luomista maaseutu-, väli- ja kaupunkialueiden välille. |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa investoimaan nopeiden internetyhteyksien tarjoamiseen kaikkialla kiinnittäen erityistä huomiota maaseutualueisiin ja puutteellisesti kehittyneisiin alueisiin. Tämän lisäksi on tärkeää kehittää strategioita tarvittavien kohtuuhintaisten ja asiallisten laitteiden tarjoamiseksi (maaseutualueiden) kotitalouksille. Yhtenä erityistoimena voisi olla se, että Euroopassa kannustettaisiin yrityksiä lahjoittamaan laitteita ihmisille. Maaseutualueille on asetettava tavoitteita, jotka koskevat laajakaistayhteyksiä, laitteistoja ja taitoja. Nämä tiedot olisi esitettävä nykyisessä digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksiä (DESI) käsittelevässä selvityksessä. |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa, että on järjestettävä digitaalista yleissivistävää ja ammatillista koulutusta parempia digitaalisia taitoja tarvitseville ihmisille ottaen huomioon eri ikäryhmät, tulotasot ja erityiset kohderyhmät, kuten maataloustuottajat. Kouluilla ja muilla keskuksilla, joissa ihmiset viettävät aikaa yhdessä tai kohtaavat toisiaan, voi olla tärkeä rooli (kaikkien ikäryhmien) digitalisaatiohankkeissa, mutta vastaava rooli voi olla myös virastoilla ja yrityksillä. |
| --- | --- |

70.

| 71. | toivoo, että Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa ja siihen liittyvässä Euroopan digitaali-innovointikeskittymien verkostossa kiinnitettäisiin erityistä huomiota maaseutualueiden tarpeisiin ja tarjottaisiin mukautettuja palveluja alustoilla, joilla on perusteellinen ymmärrys maaseutualueiden erityistarpeista ja läheinen yhteys paikallisyhteisöihin. |
| --- | --- |

71.

| 72. | korostaa, että kun EU:ssa on otettu käyttöön joustotoimenpiteitä ERI-rahastojen täytäntöönpanossa kriisin torjumiseksi, monissa jäsenvaltioissa on havaittu maaseutualueilla rakenne- ja koheesiorahoituksen tosiasiallisesti vähentyneen. EU:n yhteisrahoitusosuuden nostamisella on ollut haittavaikutuksena maaseutualueille tehtyjen kokonaissiirtojen väheneminen, koska se on mahdollistanut kansallisen yhteisrahoituksen vähentämisen. |
| --- | --- |

72.

Hyvinvointi, köyhyys ja elämänlaatu

| 73. | korostaa, että köyhyyteen ja hyvinvointiin kaupungeissa ja maaseutualueilla vaikuttavat eri tekijät. Tapa ratkaista ongelmia perustuu usein kaupunkialueiden realiteetteihin. Hyvinvoinnin eri näkökohdista ei myöskään ole paljon vertailevaa tutkimusta, mikä vaikeuttaa lähestymistavan mukauttamista maaseutuympäristöön. |
| --- | --- |

73.

| 74. | korostaa, että on investoitava maaseudulla asuvien hyvinvointia, köyhyyttä ja elämänlaatua koskevaan (vertailevaan) tutkimukseen, jotta saataisiin parempi käsitys maaseutualueiden erityisistä haasteista. |
| --- | --- |

74.

| 75. | painottaa, että vapaaehtoistyö on keskeistä elämänlaadun ja hyvinvoinnin kannalta ja että sillä on ollut tärkeä rooli covid-19-kriisiin vastaamisessa. Vapaaehtoistyöntekijät ja vapaaehtoisjärjestöt toimivat usein hyvin paikallisella tasolla, asuinalueella tai tietyillä kaduilla. Läheisyyden ansiosta ne ovat voineet auttaa tarvittaessa tiedottamalla toimenpiteistä ihmisille tai toimittamalla heille elintarvikkeita ja/tai tarjoamalla sosiaalista tukea ja terveydenhuoltoa. On suositeltavaa, että paikallis- ja alueviranomaiset hyödyntävät näitä olemassa olevia vapaaehtoisverkostoja löytääkseen uusia tapoja tavoittaa köyhyydestä tai muista hyvinvointiin liittyvistä ongelmista kärsiviä ihmisiä. Vapaaehtoisjärjestöjen potentiaalin hyödyntämiseksi EU:n rahastot voisivat mahdollistaa erilaisen yhteisrahoituksen näille organisaatioille. Esimerkiksi vapaaehtoistyöhön käytetyn ajan huomioon ottaminen yhteisrahoituksena tekisi EU-rahoituksen hakemisesta järjestöille helpompaa. |
| --- | --- |

75.

| 76. | toteaa, että kaikkien hallintotasojen on tietoisesti laadittava viestintästrategia, jolla varmistetaan, että ihmiset ymmärtävät olemassa olevat riskit, ja ohjataan heitä asianmukaiseen käyttäytymiseen. Viestien johdonmukaisuus, luotettavat ja helposti saatavilla olevat tietolähteet ja hyvät kuvalliset esitykset ovat tärkeä osa tällaista strategiaa. On koulutettava viestintävastaavien ryhmiä, jotka voivat tavoittaa ihmisiä suoraan, ja koulutettava viestinnästä vastaavia virkamiehiä ja asiantuntijoita. Komitea korostaa tarvetta tunnustaa paikallisviranomaisten rooli viestintästrategiassa, koska nämä voivat auttaa luomaan yhteyden poliittisten päättäjien, asiantuntijoiden ja kansalaisten välille. |
| --- | --- |

76.

| 77. | korostaa, että on tärkeää valvoa toissijaisuusperiaatteen noudattamista. Hätätoimenpiteet eivät saa johtaa siihen, että valtioiden hallitukset keskittävät toimivaltaa ja rajoittavat siten kansallisten parlamenttien sekä paikallis- ja alueviranomaisten roolia. |
| --- | --- |

77.

| 78. | korostaa, että eräät haavoittuvassa asemassa olevat työntekijät, kuten digitaalialustojen työntekijät, lähetit tai kuljettajat sekä huollettavia henkilöitä tukevat ja hoitavat työntekijät, ovat olennaisen tärkeitä talouden kannalta ja heidät olisi otettava yhteiskunnassa paremmin huomioon. Lisäksi etätyöntekijöille on taattava oikeus olla tavoittamattomissa. |
| --- | --- |

78.

| 79. | toteaa, että Eurostatin tietojen perusteella kriisin arvioidaan aiheuttaneen noin 900 000 työntekijän joutumisen työttömäksi kriisin kolmen ensimmäisen kuukauden aikana. Sen vuoksi EU:n elpymistoimilla on oltava vahva sosiaalinen ulottuvuus, jotta voidaan ylläpitää vahvoja sosiaaliturvaverkkoja, turvata työntekijöiden työpaikat ja välttyä väärin perustein tehdyiltä irtisanomisilta. |
| --- | --- |

79.

| 80. | korostaa, että kriisi on lisännyt sukupuolten epätasa-arvoa ja sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa. Eräissä EU-maissa perheväkivalta kasvoi kolmanneksella sulkutoimien jälkeen. Lisäksi covid-19-kriisillä on selkeä sukupuoliulottuvuus. Samalla pandemia on lisännyt Euroopassa entisestään eriarvoisuutta, syrjäytymistä ja syrjintää sekä rakenteellista rasismia. Pandemia on myös vaikuttanut kielteisesti haavoittuvimmassa asemassa oleviin ryhmiin, joihin kuuluvat muun muassa vanhukset ja vammaiset henkilöt. |
| --- | --- |

80.

| 81. | huomauttaa, että kunnat ja alueet sekä EU:n johtajat voivat rakentaa vahvempaa sosiaalista Eurooppaa tekemällä yhteistyötä uudistetun strategisen kumppanuuden puitteissa. Komitea toteaa myös, että juuri kaupunkien ja maaseudun yhteistyössä piilee suurta potentiaalia jälleenrakennuksen edistämiseksi (voimien yhdistäminen). |
| --- | --- |

81.

| 82. | korostaa, että sosiaalisia investointeja olisi vahvistettava oikeudenmukaisen ja osallistavan elpymisen kannalta keskeisenä painopisteenä. Meillä on mahdollisuus tehdä enemmänkin kuin vain korjata väliaikaisesti pandemian vaikutuksia ja jatkaa siitä mihin jäätiin. Voimme tähdätä parempaan jälleenrakentamiseen. Meidän olisi varmistettava, että kaikilla eurooppalaisilla on mahdollisuus kohtuuhintaiseen ja laadukkaaseen terveydenhoitoon. Meidän olisi luotava laadukkaampia työpaikkoja, joissa on oikeudenmukaiset työolot, entistä osallistavampia koulutuspolkuja ja mahdollisuuksia kehittää taitoja, varmistettava kunnolliset ja kohtuuhintaiset asunnot, tarjottava aktiivista tukea heikoimmassa asemassa oleville ja taattava yhtäläiset mahdollisuudet kaikille ihmisille. Tämän saavuttamiseksi tarvitaan vahvoja investointeja sosiaaliseen infrastruktuuriin ja sosiaalipalveluihin paikallisella ja alueellisella tasolla sekä oikeanlaista politiikkayhdistelmää ja taloudellisia resursseja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja kestävän kehityksen toimintaohjelman täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

82.

| 83. | korostaa rajatylittävän strategian ja rajatylittävän koordinoinnin tarvetta viestinnän, toimenpiteiden ja elpymisen alalla. Komitea toteaa, että valtioiden rajat ylittävä kuntien ja alueiden solidaarisuus on voimistunut huomattavasti (esimerkiksi terveydenhuollon laitteiden jakaminen ja hyväntekeväisyystoimet). Samaan aikaan kansallisen tason toisistaan eroavien ja toisinaan vieraannuttavien toimenpiteiden takia tavallisten ihmisten käsitystä rajan toisesta puolesta on alkanut leimata epäilys tai pelko. Jopa Benelux-maiden ja Pohjoismaiden neuvoston maiden kaltaisissa vahvasti yhdentyneissä valtioissa on esiintynyt paljon ristiriitoja, ja luottamuksen palauttaminen vie aikaa. |
| --- | --- |

83.

| 84. | korostaa, että kriisitilanteessa avoimuus on keskeinen kysymys: kansalaisten on tiedettävä, kuka vastaa mistäkin. Pandemia on vaikuttanut jossain suhteessa syvästi tapaan, millä poliittisia päätöksiä tehdään. Komitea toteaa, että tällaisen pandemian yhteydessä voidaan arvioida demokratian yleistä laatua. |
| --- | --- |

84.

| 85. | kiinnittää huomiota siihen, että hyvä viestintä edellyttää ymmärrettävän kielen käyttämistä. Tässä ei ole kyse ainoastaan sanavalinnoista vaan myös tavasta, jolla sanoja käytetään, ja siitä, miten viestit, kulttuurierot ja mielipiteet ymmärretään. Komitea toteaa, että rokotteiden vastustajille kohdistettu viestintä on tässä yhteydessä erityinen haaste, samoin kuin valeuutisten kumoaminen. |
| --- | --- |

85.

| 86. | toteaa, että tämä kriisi on osoittanut ainakin sen, että kaikki maapallon ihmiset ovat riippuvaisia toisistaan ja että on tärkeää pysyä ajan tasalla todellisista ongelmista hyödyntäen paikallisen ja globaalin tason välisiä yhteyksiä. Olemme oppineet, että kyseessä on maailmanlaajuinen kriisi, joka edellyttää maailmanlaajuisia toimia ja solidaarisuutta. Tämä tarkoittaa kansainvälisen yhteistyön lisäämistä, jotta voidaan täyttää myös köyhimpien alueiden tarpeet ja estää viruksen vapaa leviäminen ja siihen liittyvä riski vaarallisempien mutaatioiden ilmaantumisesta. Alueiden ja kuntien hajautettu yhteistyö on osoittautunut tärkeäksi välineeksi unionin kansainvälisessä yhteistyössä epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden haasteiden ratkaisemiseksi, jotta voidaan varmistaa julkisten palvelujen yleinen ja laadukas saatavuus, sillä niitä tarvitaan pyrittäessä saavuttamaan perimmäinen tavoite eli se, että selviämme kaikki yhdessä tästä maailmanlaajuisesta kriisistä. |
| --- | --- |

86.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Euroopan alueiden komitean vuoden 2020 alue- ja kuntabarometri on saatavilla EU:n vuotuinen alue- ja kuntabarometri -sivulla.

1

(2)  Ks. edellinen alaviite.

2

(3)  Euroopan alueiden komitean vuoden 2020 alue- ja kuntabarometri on saatavilla EU:n vuotuinen alue- ja kuntabarometri -sivulla.

3

(4)  Komission asetus (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014 , tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1).

4

(5)  Euroopan alueiden komitean vuoden 2020 alue- ja kuntabarometri on saatavilla EU:n vuotuinen alue- ja kuntabarometri -sivulla.

5

---

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/53

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan terveysunionin rakentaminen – EU:n muutosjoustavuuden vahvistaminen”

(2021/C 300/10)

| Esittelijä: | Roberto CIAMBETTI (IT, ECR), Veneton aluevaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- |

Esittelijä:

Roberto CIAMBETTI (IT, ECR), Veneton aluevaltuuston puheenjohtaja

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleiset huomiot – Covid-19-pandemia

| 1. | panee merkille, että pandemian vuoksi kansanterveys on noussut entistäkin näkyvämpään asemaan alueiden, kuntien, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin asialistalla ja siitä on tullut yksi tärkeimmistä poliittisista painopisteistä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti terveysunionia koskevaan tiedonantoon, jossa ehdotetaan EU:n nykyisen terveysturvakehyksen vahvistamista. Puitteet ovat vuodelta 2013. Osittain vanhentuneeseen kehykseen sisältyy valtioiden rajat ylittäviä vakavia terveysuhkia koskeva päätös, joka on helpottanut tiedonvaihtoa ja tukenut erityisten kansallisten toimenpiteiden hyväksymistä mutta jonka avulla ei ole kyetty reagoimaan asianmukaisesti nykyiseen pandemiaan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | yhtyy Euroopan komission näkemykseen siitä, että tarvitaan enemmän julkisia investointeja kansallisiin terveydenhuoltojärjestelmiin, jotta ne saisivat tarvitsemansa resurssit ja keinot selviytyä nykyisestä kriisistä ja jotta voidaan vahvistaa niiden selviytymiskykyä pitkällä aikavälillä. Nämä tavoitteet olisi otettava huomioon eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetuissa maakohtaisissa suosituksissa. Pandemia on tuonut esiin sen, että monilla tahoilla teho- ja muun hoidon (vuodepaikkojen, laitteiden, pätevien lääkäreiden ja sairaanhoitajien) samoin kuin paikallistason terveydenhoidon ja palliatiivisen hoidon varhainen aktivointi on ollut puutteellista, mikä on erityisesti hoitotoimien ruuhkautuessa johtanut vakaviin ongelmiin jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmissä. Samanaikaisesti terveydenhuoltojärjestelmät ja hoitohenkilöstö ovat monissa maissa antaneet näyttöä hyvistä valmiuksistaan muuttaa ja mukauttaa toimintaansa nopeasti covid-19-pandemian aiheuttamiin uusiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | kannattaa Euroopan komission ehdotusta EU-tason terveysturvakomitean toimeksiannon vahvistamisesta, jotta se voisi panna täytäntöön koordinoituja vastatoimia, jotka perustuvat Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) antamiin kohdennettuihin suosituksiin vastatoimista. |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että covid-19-pandemiaan on liittynyt merkittäviä liikkumisvapauden rajoituksia Euroopan unionissa ja että ne ovat koskeneet erityisesti raja-alueita. Komitea toistaakin kehotuksensa laatia unionin oikeudellinen kehys, joka mahdollistaisi kyseisillä alueilla asuvien kansalaisten tarpeet täyttävien rajatylittävien julkisten palvelujen tehokkaan hallinnoinnin (1). Tällaisen kehyksen olisi perustuttava tuoreeseen ehdotukseen EU:n asetukseksi rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista (2). |
| --- | --- |

5.

| 6. | on tyytyväinen siihen, että tiedonanto sisältää, kuitenkin toissijaisuusperiaatetta noudattaen, lukuisia ehdotuksia lääketieteellisistä vastatoimista, kuten rokotteiden, henkilönsuojainten, terveydenhuollon laitteiden, hoitojen, laboratorio- ja testauslaitteiden varastointi EU-tasolla, tuotannon lisääminen, yhteishankinnat ja kysynnän parempi arviointi. Parantaakseen selviytymiskykyään ja korjatakseen puutteita kriisiaikoina sekä tarjotakseen tieteellistä ja teknistä tukea, myös koulutusta, EU:n on Euroopan lääkestrategian mukaisesti lisättävä itsenäisyyttään ja vähennettävä riippuvuuttaan kolmansista maista terveydenhuoltoalalle tarkoitettujen lääkintätarvikkeiden osalta. |
| --- | --- |

6.

Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskuksen sekä paikallisyhteisöjen yhteistyö

| 7. | pitää välttämättömänä, että tautienehkäisy- ja valvontakeskus voi tehdä suoraan yhteistyötä jäsenvaltioiden yksittäisten alueiden tai niiden ryhmien kanssa, jotta voidaan helpottaa mahdollisten erityisten epidemiologisten tilanteiden analysointia. Tähän yhteistyöhön voisi sisältyä myös kaikkien toimijoiden koulutuksen tukeminen sekä tiedonvälityksen ja viestinnän helpottaminen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Euroopan komissiota perustamaan uudelleen erittäin tarttuvien tautien eurooppalaisen verkoston (EuroNHID). Kyseessä on erittäin tarttuvien tautien hallinnan asiantuntijoista koostuva yhteisrahoitteinen verkosto, jonka asiantuntijat toimivat tällaisia tauteja sairastavien potilaiden hoitamista varten perustetuissa kansallisissa tai alueellisissa keskuksissa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että EU:ssa on investoitava enemmän tieteelliseen tutkimukseen, koska siirtyminen entistä selviytymiskykyisempään yhteiskuntaan edellyttää merkittäviä teknologisia muutoksia. |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että raja-alueilla on tarpeen luoda naapurivaltioiden ja -alueiden yhteisiä rajat ylittäviä yhteisiä tietokantoja, joissa yksilöidään saatavilla olevat lääkinnälliset laitteet ja henkilönsuojaimet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että Euroopan komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa sitouduttava perustamaan yhteinen laaja terveystietokanta, joka mahdollistaa yhteisten haasteiden kattavan hallinnan ja seurannan, ottaen huomioon, että pandemiat eivät pysähdy rajoille ja että nykyinen yhteiskunta on globalisoitunut. Yksittäiset alueet eivät ole eristyksissä, vaan niiden ja muun maailman väliset yhteydet ovat väistämättömiä, ja taudinaiheuttajien leviämiskeinoja ei voida määritellä ainakaan ennakolta, jos ollenkaan. |
| --- | --- |

11.

Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi

| 12. | katsoo, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi on sopiva foorumi, jolla voidaan keskustella EU:n roolista terveyden alalla ja edistää sitä, jotta voidaan vastata kansalaisten odotuksiin ja parantaa eurooppalaisten terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuutta. On kehitettävä tehostettua eurooppalaista yhteistyötä ottaen huomioon toissijaisuusperiaate ja kunnioittaen jäsenvaltioiden ensisijaista vastuuta sekä terveydenhuollosta, sosiaalipalveluista ja kansanterveystyöstä että kriisivalmiudesta ja kriisinhallinnasta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että vaikka terveyspolitiikka kuuluu edelleen jäsenvaltioiden ensisijaiseen toimivaltaan, on Euroopan tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa käynnistettävä pohdinta siitä, miten voidaan parantaa koordinointia terveydenhuollon alalla ja vahvistaa EU:n reagointia vakaviin rajatylittäviin terveysuhkiin ottaen huomioon erilaiset valtiotasoa alemmat terveydenhuoltoalan rakenteet ja yksittäisten jäsenvaltioiden terveysviranomaisten erilaiset toimivaltuudet. Tällaisten parannusten myötä EU:n jäsenvaltioille voitaisiin muun muassa antaa mahdollisuus todeta yhdessä kansanterveysuhka makroalueen tai unionin tasolla. Sen avulla voitaisiin lisäksi mahdollistaa unionin pelastuspalvelumekanismin (rescEU) valmiuksien, myös varastointi- ja hätälääkintäryhmävalmiuksien, parantaminen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että koska monissa jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä vastuu ja toimivalta kansanterveyden alalla, AK:n on EU:n alue- ja paikallisedustajien kokouksena oltava vahvasti edustettuna kaikissa EU:n tasolla terveysalan toimivaltuuksista käytävissä keskusteluissa myös Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin yhteydessä. |
| --- | --- |

14.

| 15. | toivoo voivansa osallistua tiiviisti Italiassa vuonna 2021 järjestettävään maailmanlaajuiseen terveyshuippukokoukseen, jonka ansiosta EU voi johtaa kansainvälistä pohdintaa siitä, miten terveysturvaa voitaisiin vahvistaa maailmassa pandemioiden aikakaudella. |
| --- | --- |

15.

Alue- ja paikallisviranomaisten rooli

| 16. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat covid-19-pandemian vastaisen kamppailun etulinjassa. Ne toteuttavat tärkeitä toimia ja vastaavat monissa jäsenvaltioissa kansalaisten terveyden suojelemisesta, työllistävät suuren osan terveydenhuoltohenkilöstöstä, rahoittavat ja hallinnoivat terveydenhuoltojärjestelmiä ja hoitopalveluja lyhyellä ja pitkällä aikavälillä sekä suunnittelevat ja toteuttavat terveyspolitiikkaa sekä ennaltaehkäiseviä ja terveyttä edistäviä toimia. Tässä yhteydessä ovat erityisen tärkeitä sellaiset alueellisen itsehallinnon muodot, joiden avulla voidaan muuttaa nopeasti olemassa olevaa organisaatiorakennetta, jotta voidaan reagoida välittömästi hätätilanteisiin. |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että alue, joka pystyy kommunikoimaan suoraan EU:n kanssa, voi lyhyellä aikavälillä löytää parhaat ratkaisut hätätilanteissa ja pystyy hyödyntämään paremmin tarpeitaan vastaavia resursseja, koska yksittäisten valtioiden alueelliset realiteetit ovat usein hyvin erilaisia eivätkä eri alueiden tarpeet ole välttämättä yhteneviä. |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää valitettavana, että tiedonannossa ei nimenomaisesti viitata alue- ja paikallistasoihin keskeisinä elementteinä terveyspolitiikan alalla, vaikka siinä otetaankin huomioon raja-alueiden rooli rajatylittävässä terveysyhteistyössä. |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo lisäksi, että kaikkien hallintotasojen välistä koordinointia on lisättävä, jotta voidaan estää tilanne, jossa kunkin alueen autonomia johtaa eriarvoisuuteen potilaiden hoidossa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa tarvetta perustaa suuria kansanterveydellisiä hätätilanteita varten julkisen ja yksityisen sektorin välinen johtavien sairaaloiden huippuosaamisverkosto, joka toimii ilma-, kosketus- ja vektorivälitteisten tartuntatautien tutkimuksen ja hoidon alalla. |
| --- | --- |

20.

Pandemian opetukset

| 21. | panee merkille, että jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien kriisivalmiuden tasossa on ilmennyt eroja. Eräissä tapauksissa ne eivät olleet valmiita selviytymään näin laajamittaisesta kriisistä, mikä johtuu liian alhaisista investoinneista kansanterveyteen ja hoitohenkilöstön puutteesta, kun taas toisten selviytymiskyky on ollut parempi. Tämä osoittaa, että Euroopan komission on tiiviissä yhteistyössä kulloisenkin jäsenvaltion kanssa säännöllisesti arvioitava sen valmiutta epidemian varalta. |
| --- | --- |

21.

| 22. | suhtautuu tältä osin myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen, jonka mukaan komissio koordinoi jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien stressitestien järjestämistä, jotta voidaan varmistaa unionin valmius- ja reagointisuunnitelman toimivuus. Komitea katsoo, että asianomaisten jäsenvaltioiden alueet ja kunnat olisi toimivaltuuksiensa mukaisesti otettava kaikilta osin mukaan näihin stressitesteihin. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa varmistamaan digitaalisten alustojen ja sovellusten – myös rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun EU:n asetuksen 14 artiklan mukaisen seurantaan käytettävän alustan – jatkuvan kehittämisen. Lisäksi komitea kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan ehdotettujen valtiollisella ja EU-tasolla laadittavien, terveyskriisejä koskevien sitovien varautumis- ja valmiussuunnitelmien valmisteluun, tarkastamiseen ja stressitesteihin. |
| --- | --- |

23.

| 24. | suosittaa, että ehdotettuihin ennakointitoimiin ja terveydenhuollon tietoja ja suorituskykyä koskeviin tehostettuihin raportointivaatimuksiin sisällytetään myös alueellinen ulottuvuus eikä pelkästään valtakunnallisia tietoja. |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että paikalliset ja alueelliset terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut ja keskitason rakenteet ovat olleet keskeisessä asemassa sairaaloiden tukemisessa, niin että jotkut sairaalat ovat voineet keskittyä koronapotilaiden hoitoon ja lisäksi ottamaan vastaan potilaita, jotka ovat saaneet negatiivisen koronatestituloksen mahdollisesti taudin jo sairastettuaan ja joiden on saatettava hoitonsa päätökseen. Komitea korostaa, että on vahvistettava paikallista ja alueellista terveydenhuoltoa, joka huolehtii potilaiden hoidosta ennen sairaalaan joutumista ja sen jälkeen. Euroopan komissiolla ja AK:lla tulisi olla tärkeä rooli hyvien käytäntöjen levittämisessä tällä alalla. |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että pandemia on vaikuttanut erityisesti yhteiskunnassa heikoimmassa asemassa oleviin (ikääntyneet, sairaat, lapset ja nuoret), mikä on korostanut toisinaan maailmanlaajuisen sosioekonomisen järjestelmän haurautta ja haavoittuvuutta suhteessa teknologiaan (älykäs työ, etäopetus jne.). Komitea korostaa, että sen vuoksi nämä alat tarvitsevat kohdennetumpaa tukea myös EU:lta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että pandemian jälkeistä koordinointikapasiteettia on vahvistettava edistämällä paikallistasolla kestäviä elämäntapoja, joissa otetaan kansalaiset kattavasti huomioon, ja luomalla älykkäitä kannustimia ja standardeja, joilla voidaan edistää yhteiseen hyvään tähtäävää kansalaiskäyttäytymistä ja palkita siitä. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa käyttämään EU:n yhteishankintoja koronarokotteiden ja -lääkkeiden ostamiseen ja käyttämään niitä aiempaa järjestelmällisemmin jäsenvaltioiden välisen kilpailun välttämiseksi. Lisäksi komitea kehottaa käyttämään yhteishankintoja, jotta varmistetaan muiden tärkeiden lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden, erityisesti uusien innovatiivisten antibioottien, uusien rokotteiden ja parantavien lääkkeiden sekä harvinaisten sairauksien lääkkeiden, yhtäläinen saatavuus ja kohtuuhintaisuus. |
| --- | --- |

28.

Investoinnit terveydenhuoltojärjestelmiin

| 29. | korostaa, että terveydenhuoltojärjestelmiin tehtävien investointien osalta tiedonannossa mainitaan jäsenvaltioille niiden terveysjärjestelmien muutosjoustavuuden, saavutettavuuden ja tehokkuuden parantamiseen annettava tuki, joka liittyy EU-ohjausjaksoon, sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun sekä elpymis- ja palautumistukivälineeseen ja kansallisiin suunnitelmiin. Komitea katsoo, että on varmistettava paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen kaikkiin näihin välineisiin ja prosesseihin – tai vahvistettava sitä – toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää strategisena painopisteenä sitä, että edistetään etäterveydenhuollon peruspalveluja, joissa ammattilaisten tiimit huolehtivat kotiin sijoitettujen, kroonisista ja monista eri sairauksista kärsivien potilaiden hoidosta ja seurannasta. Komitea korostaa, että etälääketieteen ansiosta kodista voi yhä useammin tulla myös hoitopaikka, mikä tuo ilmeisiä taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä ja tehostaa hoitoa, ennalta ehkäisyä ja toipumista. |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että jäsenvaltiot voisivat tehdä yhteistyötä varmistaakseen, että vastaavia tehtäviä suorittavien terveydenhuollon ammattilaisten sopimuspuitteet ja taloudellinen kohtelu olisivat samanlaiset, jotta ei luotaisi – yhtäläisin ammatillisin perustein – erityisalueita, jotka ovat houkuttavampia terveydenhuoltoalan työntekijöille, ja muita heikommassa asemassa olevia alueita, jotka eivät pysty rekrytoimaan terveydenhuoltohenkilöstöä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että etulinjan terveydenhuollon työntekijöiden oikeudenmukaiset palkat ja palkanlisät ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan ylläpitää terveydenhuoltojärjestelmien muutosjoustavuutta. Niiden kautta voidaan antaa tunnustusta terveydenhuollon työntekijöiden ammattimaisuudesta, ja ne tarjoavat keinon palkita epäitsekkyydestä, joka on osoittanut arvonsa pyrittäessä ylläpitämään jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä pandemian aikana. |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että henkilökohtaisessa hoidossa avustavien työntekijöiden ja pätevien sairaanhoitajien välitasolla työskentelevät ammattilaiset voivat auttaa täyttämään hoitolaitosten tarpeet ja varmistamaan sosiaali- ja terveydenhuoltopalveluissa tarvittavan joustavuuden. |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että jäsenvaltioiden tulee jatkuvasti arvioida rakenteellisia kokonaisuuksia ja henkilöstön pätevyyttä siitä näkökulmasta, pystyvätkö nämä huolehtimaan koko väestön kattavista toimenpiteistä (esim. pyyhkäisynäytteiden otto, rokotukset) laajoissa hätätilanteissa. |
| --- | --- |

34.

Rokotestrategia

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan paikallis- ja alueyhteisöt mukaan covid-rokotuskampanjaan, jotta ne voisivat osaltaan vaikuttaa rokotteiden oikea-aikaiseen levittämiseen ja jakamiseen ja antaa kansalaisille selkeää tietoa rokotteista disinformaation torjumiseksi. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kannattaa hyvien käytäntöjen vaihtoa paikallis- ja alueviranomaisten välillä rokotevastaisuuden torjumiseksi ja rokotevastaisuuden syiden ymmärtämiseksi, sillä rokotevastaisuutta on havaittavissa paikoin sekä terveydenhuollon ammattilaisten että sosiaalihuollon henkilöstön keskuudessa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | on vahvasti sitä mieltä, että oli oikea päätös antaa Euroopan unionin hankkia rokotteita jäsenvaltioiden puolesta. Komitea katsoo, että rokotteiden, lääkkeiden ja muiden lääkintätarvikkeiden saatavuuden parantamiseksi EU:n olisi pyrittävä minimoimaan riippuvuuttaan kolmansista maista niiden tuotannossa. Komitea katsoo lisäksi, että yritysten, jotka ovat kehittäneet rokotteita julkisten varojen käytön ansiosta, olisi jaettava patenttinsa muiden yritysten kanssa Euroopan tuotantokapasiteetin lisäämiseksi. |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että rokotestrategiaa olisi kehitettävä väestön rokotustilanteen edistymisen mukaan siten, että ensin rokotetaan riskiryhmiin kuuluvat ja keskeisten palvelujen, kuten terveyden- ja sosiaalihuollon, työntekijät, ja sen jälkeen rokotukset laajennetaan muihin ryhmiin ottaen huomioon myös sosiaalisten ja taloudellisten rajoitusten vähentäminen kentällä. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kannattaa sellaisen organisaatiomallin luomista, jonka avulla mahdollisimman monet ihmiset voidaan rokottaa mahdollisimman nopeasti niin, että yksittäisten injektiopullojen kaikki annokset käytetään. |
| --- | --- |

39.

Strategia terveyteen liittyvän disinformaation torjumiseksi

| 40. | kehottaa ryhtymään toimenpiteisiin terveyteen liittyvän disinformaation seuraamiseksi ja torjumiseksi koordinoidusti kaikkien jäsenvaltioiden kesken. Koska useimmissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaiset ovat etulinjassa terveyteen liittyvien haasteiden ratkaisemisessa, terveyteen liittyvän disinformaation levittäminen, joka on usein tahallista, vaikuttaa välittömimmin juuri niihin. On ehdottoman tärkeää, että alue- ja paikallisviranomaiset saavat yhtenäistä ja koordinoitua tukea voidakseen torjua tätä ongelmaa tehokkaasti. |
| --- | --- |

40.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COTER-VII/005.

1

(2)  COM(2020) 727 final.

2

---

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/58

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta: ”Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia”

(2021/C 300/11)

| Esittelijä: | Gunārs ANSIŅŠ (LV, RE), Liepājan kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia,
  COM(2020) 299
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin,
  COM(2020) 741
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi,
  COM(2020) 663 |

Esittelijä:

Gunārs ANSIŅŠ (LV, RE), Liepājan kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia,

COM(2020) 299

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin,

COM(2020) 741

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi,

COM(2020) 663

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Sähkönsaannin jatkuvuus, Euroopan unionin (EU) sähköverkkojen yhteenliittäminen ja siirtyminen puhtaaseen energiaan

| 1. | korostaa, että vallitseva kriisi on tuonut selvästi esiin tarpeen varmistaa energian- ja sähköntoimitusten jatkuvuus kaikilla Euroopan alueilla, myös silloin, kun maailmanlaajuiset toimitusketjut ovat vaarassa häiriintyä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että Euroopan alueet ovat energiaominaisuuksiltaan erittäin monimuotoisia myös yhden maan sisällä, kun ajatellaan sähkön kysyntää, tuotantomahdollisuuksia ja käytettävissä olevaa infrastruktuuria. Tästä syystä on järjestelmien välisten kansainvälisten yhteyksien lisäksi tehtävä lisäponnisteluja sellaisen maakohtaisen alueiden välisen infrastruktuurin kehittämiseksi, jonka avulla voidaan erityisesti siirtää uusiutuvista lähteistä tuotettua energiaa muualle niiltä alueilta, joilla on paljon resursseja, ja joka perustuu Euroopan laajuiseen kokonaisnäkemykseen, sillä tällainen infrastruktuuri edistää Euroopan sähkömarkkinoiden yhtenäisyyttä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että on myös tärkeää tehostaa valtioiden keskinäistä yhteistyötä yhteisten energiahankkeiden toteuttamiseksi sekä valtioiden välisten sähkönsiirtoyhteyksien kapasiteetin kasvattamiseksi, jotta voidaan kattaa kysyntähuippujen aikana mahdollisesti ilmenevät sähkövajeet. Kansallisten voimalaitoskapasiteettien riittäviä vähimmäistasoja ei saa kuitenkaan alittaa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että Euroopan unioni tuo tällä hetkellä 58 prosenttia tarvitsemastaan energiasta, pääasiassa öljyn ja kaasun muodossa. Siirtyminen puhtaaseen energiaan vähentää EU:n riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja niiden tuonnista, ja EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia edistää tätä prosessia sekä energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista. Kun siirrytään käyttämään puhtaampia energiankantajia ja toteutetaan energiatehokkuustoimenpiteitä, unionin kokonaisenergiankulutus vähenee, tuottajien määrä kasvaa itse tuotetun energian kulutusta varten tarkoitettujen välineiden ja energiayhteisöjen ansiosta, paikallisia uusiutuvia energialähteitä hyödynnetään yhä enemmän ja energiantuonti monipuolistuu asteittain. Energian säästäminen, lähteiden monipuolistaminen ja paikallinen energiantuotanto auttavat parantamaan Euroopan talouden palautumis- ja selviytymiskykyä ja vähentämään ulkoista riippuvuutta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa EU:n energiajärjestelmän integrointistrategian tavoin puhtaan – mieluiten uusiutuvalla energialla tuotettavan – vedyn merkitystä energiajärjestelmän yhä tiiviimmän integroinnin ja hiilestä irtautumisen edistämisen kannalta ja kehottaa puhdasta vetyä koskevaan lausuntoonsa viitaten panemaan EU:n vetystrategian viipymättä täytäntöön. Komitea odottaa, että Euroopan komission ilmoittamassa säädösehdotuksia sisältävässä 55-valmiuspaketissa ja EU:n kaasumarkkinoiden tulevan tarkistuksen yhteydessä vastataan tässä lausunnossa esitettyihin vaatimuksiin ja edistetään eri alojen integrointia toisiinsa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että on tärkeää mahdollistaa ja edistää monia erilaisia ratkaisuja ja energiajärjestelmien yhdistelmiä ottaen huomioon tekninen kehitys sekä EU:n alueiden erilaiset maantieteelliset ja ilmasto-olosuhteet ja infrastruktuurin ja energiajärjestelmien tilanne jne. EU:n sääntelykehyksen tulee olla mahdollisimman teknologianeutraali päästöjen vähentämisen ja kestävyyden osalta. Siinä tulee ottaa huomioon kaikki olemassa olevat ja erityisesti paikallisella tasolla käytettävissä olevat vaihtoehdot, välttää kestäviin ja turvallisiin ratkaisuihin kohdistuvaa ylisääntelyä ja hallinnollista lisärasitusta sekä pyrkiä vähentämään perheiden energiaköyhyyttä. Ydinfissioon perustuva energiantuotanto ei ole kestävyysperiaatteiden mukaista. |
| --- | --- |

6.

| 7. | on syvästi huolissaan Nord Stream 2 -kaasuputken rakentamisesta. Hanke uhkaa Euroopan energiaturvallisuutta ja lisää EU:n riippuvuutta Venäjän federaatiosta, sen yhteydessä monien EU-maiden ja unionin ulkopuolisten maiden edut jäävät huomiotta, ja se on vanhentumassa ennen aikojaan koko unionin hiilestä irtautumista koskevien tavoitteiden vuoksi. Komitea yhtyy Euroopan parlamentin näkemykseen, jonka mukaan tämä poliittinen hanke on pysäytettävä välittömästi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | palauttaa mieliin energiaunionin toteuttamisen viisi ulottuvuutta, jotka ovat energiaturvallisuuden parantaminen, energian sisämarkkinoiden lujittaminen, energiatehokkuuden lisääminen, hiilidioksidipäästöjen vähentäminen (”talouden hiilestä irtautuminen”) sekä energia-alan tutkimuksen ja innovoinnin edistäminen. Energiaturvallisuuden tulee olla näistä ensisijainen, jotta kriittisten infrastruktuurien jatkuva toiminta voidaan taata kaikkialla varsinkin mahdollisten kriisien aikana, energiakriisit mukaan luettuina. Kaikille asutuille alueille, etenkin heikommin kehittyneille alueille, harvaan asutuille alueille ja alueille, joiden energiajärjestelmät ovat eristyksissä, tarvitaankin hätätilanteiden ja käyttökatkosten varalta riittävän ja joustavan tuotantokapasiteetin lisäksi ratkaisuja, jotka pohjautuvat paikallisista lähteistä tuotettavaan energiaan, paikalliseen varastointiin ja kysyntäjoustoon. Samalla tulee korostaa sähkönsiirron nykyaikaistamisen välttämättömyyttä. Kehitettäessä kaikki EU:n alueet yhdistävää laadukasta sähköverkkoa tulee painottaa fyysisten esteiden poistamista, jotta sähköjärjestelmästä saadaan aidosti integroitu. Useiden kansallisten energiajärjestelmien toiminnan synkronointi vähentää merkittävästi energiajärjestelmän käyttökustannuksia ja parantaa turvallisuutta, sillä se vähentää paikallisten häiriöiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia energiajärjestelmän vakauteen ja yksinkertaistaa energiajärjestelmän olennaisten käyttöparametrien, kuten taajuuden, ylläpitoa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että myös sähkönjakelujärjestelmän hallinnoinnin tehokkuus ja kustannustehokkuus sekä paikalliset energiantuotanto- ja -varastointiratkaisut (kustannustehokkaat akut, pumppuvoimalaitokset ja muut ratkaisut) ja yhteinen itse tuotetun energian kulutus ovat erityisen tärkeitä. |
| --- | --- |

9.

Paikallis- ja alueviranomaisten erityinen rooli

| 10. | toteaa, että EU:n energiajärjestelmän integrointistrategialla on merkitystä paikallis- ja alueyhteisöjen talouden elpymiselle eritoten covid-19-kriisin jälkeen. Siirryttäessä kohti integroidumpaa energiajärjestelmää paikallis- ja alueviranomaisten on olennaisen tärkeää asettaa energiatehokkuus etusijalle osana laajempia pyrkimyksiä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi heikommin kehittyneitä alueita unohtamatta. Energiatehokkuutta parantamalla saadaan pienennettyä kokonaisinvestointitarpeita sekä energiantuotantoon, energiainfrastruktuuriin ja energiankäyttöön liittyviä kustannuksia. Sen myötä vähenevät myös maa- ja materiaaliresurssien käyttö sekä saastuminen ja luonnon monimuotoisuuden väheneminen. Energiajärjestelmän integraatio voi auttaa paikallis- ja alueyhteisöjä parantamaan energiatehokkuuttaan, kun käytettävissä olevia resursseja hyödynnetään siirtymiseen kohti energiatehokkaampia teknologioita. |
| --- | --- |

10.

| 11. | on sitä mieltä, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi sekä edistää uusiutuvan energian osuuden kasvattamista että toimintapolitiikkojen ja toimenpiteiden parantamista erityisesti lämmityksen, jäähdytyksen ja liikenteen aloilla. On myös tarpeen määritellä selkeämpi energiansäästösuunnitelma etenkin liikennettä ja rakennuksia varten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että liikenteen osuus energian loppukulutuksesta Euroopan unionissa on lähes 30 prosenttia ja että liikenne on varsin riippuvainen öljytuotteista. Liikenteen irrottamiseksi hiilestä on välttämätöntä, että loppukulutuksesta suurempi osuus on sähköä, jota käytetään sekä suoraan liikenteessä että uusien energiankantajien tuottamiseen polttoaineiksi, ja ettei mitään teknologista ratkaisua hylätä perusteettomista syistä. Komitea pitääkin tarpeellisena kehittää tarvittava energiainfrastruktuuri tätä varten. Tämä auttaisi merkittävällä tavalla vähentämään energiariippuvuutta kolmansista maista ja siten parantamaan Euroopan energiaturvallisuutta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että rakennusten osuus Euroopassa energiankulutuksesta on 40 prosenttia ja että järjestelmällinen suunnitelma kulutuksen vähentämiseksi ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi rakennuskannassa onkin omiaan vähentämään merkittävästi energiariippuvuutta unionin ulkopuolisista maista ja parantamaan siten Euroopan energiaturvallisuutta. |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävien investointien edistämiseen olisi varattava riittävät määrärahat, jotta kansalaisia voidaan tukea näissä erittäin hyödyllisissä investoinneissa, ja että paikallisviranomaisten olisi voitava osallistua kyseisten määrärahojen suunnitteluun ja hallinnointiin. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota tukemaan mahdollisuuksien mukaan sellaisten rakennusten kunnostamisvaihtoehtojen tutkimusta, joihin liittyy rajoitteita kulttuurihistoriallisen maiseman tai rakennusperinnön säilyttämisen takia, jotta voidaan varmistaa, että tällaisissa rakennuksissa voidaan käyttää uusiutuvia energialähteitä kulloistenkin vaatimusten mukaisesti. Komission olisi tehtävä tästä yksi uuden eurooppalaisen Bauhausin peruspilari. |
| --- | --- |

15.

Alueiden infrastruktuurin parantaminen aluekohtaisemmin eriytettyjen kehityspolkujen avulla

| 16. | pitää olennaisen tärkeänä arvioida energiajärjestelmän integroinnin yhteydessä toimenpiteiden vaikutusta kunkin alueen talouskasvuun ja erityisesti vaikutusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen koheesiopoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen. Tämä on ainoa tapa varmistaa tasapainoinen kehitys ja todellinen kilpailu avoimilla markkinoilla. Yhtenä esteenä ovat valitettavasti energian nykyisten loppukäyttäjähintojen merkittävät erot. |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että on otettava huomioon lisäponnistelut, joita tarvitaan yhteenliittämättömien järjestelmien teknisten esteiden ylittämiseksi syrjäisimmillä alueilla, joilla ei ole pääsyä energian sisämarkkinoille eikä niihin kuuluviin palveluihin. Tämä edellyttää valtavia investointeja energiainfrastruktuureihin (varakapasiteetti, siirtoverkot, saarten väliset merenalaiset kaapelit mukaan lukien, energianvarastointijärjestelmät, älykkäät verkot ja ympäristöä säästävien polttoaineiden saantiin, kuljetukseen ja varastointiin liittyvä logistiikka), joiden avulla voidaan taata energiavarmuus ja laadukas energiahuolto sekä näiden alueiden omien resurssien ja erityisesti erilaisten uusiutuvien energialähteiden integrointi. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kiinnittää huomiota siihen, että energiajärjestelmän integraation yhteydessä olisi – innovatiivisia ratkaisuja unohtamatta – ennen kaikkea vahvistettava kunkin alueen olemassa olevaa perusinfrastruktuuria, jonka vahvuudet ja edut on käytännössä osoitettu. Koska alueilla on hyvin erilaiset ilmasto-olosuhteet ja infrastruktuuri, kunkin alueen nykyisen perusinfrastruktuurin puutteiden korjaamiseksi olisi pyrittävä löytämään luovia ja älykkäitä ratkaisuja. Kaikilla alueilla ei tämän johdosta myöskään välttämättä ole tarvetta lisätä sähkön käyttöä rakennusten lämmityksessä, sillä useissa maissa on pitkälle kehittynyt kaukolämpöjärjestelmä. Esimerkiksi Latviassa se kattaa yli 70 prosenttia väestöstä, ja asiakkaille kaukolämmitysjärjestelmän kautta toimitetun energian määrä vastaa likimain Latvian sähkönkulutusta. Kaukolämpöjärjestelmä voi tarjota mahdollisuuksia energian varastointiin, tukea energiantuotantoa ja edistää sellaisten energiavarojen käyttöä, joita ei voida hyödyntää rakennuskohtaisesti. Myös kauko- ja aluelämpöjärjestelmissä ja lämpöverkoissa tulee lisäksi siirtyä vähitellen uusiutuvien energialähteiden käyttöön. |
| --- | --- |

18.

Kustannustehokkuus kansalaisten ja yritysten kannalta

| 19. | korostaa, että energiajärjestelmää kehitettäessä olisi aina arvioitava, pienentävätkö parannukset yrityksille ja kansalaisille aiheutuvia kustannuksia. Energiatehokkuus etusijalle -periaatetta olisi sovellettava sekä energiahuoltojärjestelmien integraatiossa että energiatehokkuuden lisäämisessä loppukäyttäjien kannalta, tavoitteena ilmastovaikutusten pienentäminen ja resurssitehokkuuden parantaminen. Samalla on kuitenkin huolehdittava siitä, ettei siirtymä ole kuluttajien etujen vastainen ja etteivät pyrkimykset parantaa energiatehokkuutta johda energianhintojen tai muiden kansalaisille ja yrityksille aiheutuvien kustannusten nousuun ilman kohtuullisia hyvityksiä. |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeva tavoite olisi saavutettava tavalla, joka on asianomaisen jäsenvaltion mielestä suotuisin ja tehokkain erityisesti valtion sosiaalista tukea tarvitsevien väestöryhmien kannalta. Kunkin jäsenvaltion ja alue- ja paikallisyhteisön oikeus päättää omasta energiapaletistaan ja energiahuoltojärjestelmästään on niin ikään otettava huomioon, kun tulevaisuudessa toteutetaan siirtymä uusiutuviin energialähteisiin. |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että komission tulee sekä EU:n sääntelykehyksessä että tulevassa työssään pyrkiä edistämään kattavasti eurooppalaisten tietämystä ja ymmärrystä uusiutuvan energian teknologioiden käytöstä sekä uusiutuvan energian tuotannon tukemisesta, sillä juuri suuren yleisön torjuva suhtautuminen joihinkin uusiutuvan energian teknologioihin tai tuotantomuotoihin jarruttaa teknologian kehitykseen mukauttamattomien säännösten ohella merkittävästi uusiutuvan energian tuotannon lisäämistä. Lisäksi on olennaisen tärkeää parantaa paikallisten yhteisöjen tietoisuutta ja myös osoittaa, että uusiutuvan energian käyttö hyödyttää käytännössä nimenomaan niitä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | huomauttaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ratkaisuihin, jotka voisivat auttaa kuromaan Euroopan sisämarkkinoilla umpeen merkittäviä eroja energian loppukäyttäjähinnoissa (kaikki asiaan liittyvät kustannukset mukaan luettuina). Myös uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistä energiajärjestelmässä olisi arvioitava energian loppukäyttäjälle aiheutuvien kustannusten perusteella. Näin tälle alalle voidaan kehittää innovatiivisia ja kuluttajahinnoiltaan edullisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

22.

Kohti ilmastoneutraaliutta vuonna 2050

| 23. | muistuttaa, että on otettava huomioon lisäponnistelut, joita tarvitaan alueilla, joiden energiajärjestelmät ovat eristyksissä ja joiden saatavilla ei ole vielä innovatiivisia teknologisia ratkaisuja, jotka mahdollistaisivat yhteenliittämisen muihin integroituihin verkkoihin. Tilanne on tällainen esimerkiksi syrjäisimmillä alueilla, missä on tutkittava vaihtoehtoisia ratkaisuja, joilla voidaan taata energiavarmuus ja laadukas energiahuolto samalla kun saavutetaan ilmastoneutraalius. |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että EU voi saavuttaa kasvihuonekaasu- ja ilmastoneutraaliuden vuoteen 2050 mennessä vain yhdistämällä energiansäästöön, energiatehokkuuteen, uusiutuvaan energiaan ja hukkalämmön hyödyntämiseen liittyvät toimet toisiinsa. Jotta kasvihuonekaasupäästöjä saadaan vähennettyä kaikilla aloilla, energiatehokkuuden parantamisen ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistämisen ohella on myös kehitettävä yhteyksiä perusinfrastruktuuriin. |
| --- | --- |

24.

| 25. | huomauttaa, että pyrittäessä tavoitteeseen, jonka mukaan koko Euroopan olisi saavutettava ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä, alueiden energiajärjestelmissä tärkeää ei ole niinkään se, monellako prosentilla vihreän energian osuus kokonaisenergiankulutuksesta nousee, vaan se, miten eri alueet aikovat käytännössä saavuttaa EU:n yhteisen tavoitteen eli kuinka suuri osuus vihreällä energialla on niiden kokonaisenergiankulutuksessa. Tähänastisten tulosten (1) perusteella on selvää, että jäsenvaltioissa ja alueilla tarvitaan hyvin erilaisia toimia energiajärjestelmän integroimiseksi. Joidenkin alueiden haasteena on lisätä vihreän energian osuutta energiankulutuksesta ja toisten taas ryhtyä tarvittaviin toimiin energiankäytön tehokkuuden parantamiseksi tai kehittää perusinfrastruktuuria. Alueellinen lähestymistapa EU:n energiajärjestelmän integrointistrategian täytäntöönpanoon kentällä on näin ollen ilmastoneutraalin talouden käyttövoiman varmistamisen kulmakivi. |
| --- | --- |

25.

Merellä tuotettavaan uusiutuvaan energiaan liittyvien teknologioiden näkymät

| 26. | kannattaa ”EU:n strategiaa merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin” ja korostaa, että tarvitaan konkreettista suunnitelmaa uusiutuviin energialähteisiin perustuvan kapasiteetin – myös asennetun merituulivoimakapasiteetin – lisäämiseksi. Jotta vuosien 2030 ja 2040 ilmastotavoitteet voidaan saavuttaa, on lisättävä hyvissä ajoin maatuulivoiman ja aurinkoenergian kaltaisten vakiintuneiden ja kustannustehokkaiden uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Uusiutuvan energian hyödyntäminen on tärkeää jäsenvaltioille, jotta ne pystyvät saavuttamaan saasteettomuuden ja ilmastoneutraaliuden vuoteen 2050 mennessä. Sillä on merkitystä myös, kun on kyse vedyn tuottamisesta uusiutuvalla energialla sellaisten alojen hiilestä irtautumista varten, joiden päästöjä on vaikea vähentää. |
| --- | --- |

26.

| 27. | yhtyy näkemykseen siitä, että uusia uusiutuvaan energiaan liittyviä teknologioita (esim. vesivoimaan, maalämpöön, aurinkoenergiaan, vuorovesi- ja aaltoenergiaan liittyvä teknologia, kelluvat merituuli- ja aurinkosähkölaitokset ja merellä tapahtuva vedyn tuotanto) on tuettava kohdennetusti ja että kyseisillä teknologisilla ratkaisuilla tulee samanaikaisesti edistää EU:n taloudellisten ja ympäristötavoitteiden yhteensovittamista. Komitea korostaa, että lisäksi tarvitaan selkeää suunnitelmaa uusiutuvan energian tuotantoverkkojen ja -laitosten – kuten merellä sijaitsevien verkkojen ja merituulivoiman tuotannon – liittämiseksi tulevaisuudessa suoraan rajayhdysjohtoihin. Yhdistämällä merellä tapahtuva energiantuotanto rajat ylittävään sähkönsiirtoon voidaan vähentää kustannuksia ja merialueiden käyttöä, mutta tämä ei saa rajoittaa kalastusmahdollisuuksia tai alusliikennettä. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa määrittelemään merialueiden uusiutuvan energian käytölle selkeät ja käytännölliset biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät ehdot. Vihreää energiaa ja biologista monimuotoisuutta koskevia tavoitteita ei pitäisi komitean mielestä asettaa vastakkain, vaan tulee löytää käytännön keinoja niiden saavuttamiseksi, jotta merten tarjoama energiapotentiaali voitaisiin saada hyötykäyttöön nopeammin ja jotta merten aluesuunnittelua pystyttäisiin toteuttamaan käytännössä siten, että huomioon otetaan paitsi luonnon monimuotoisuuden vaatimukset ja tarve vähentää merieliöstölle koituvaa haittaa myös asukkaiden toiveet merimaisemien säilyttämisestä sekä ekomatkailun tarjoamat yhä suuremmat mahdollisuudet ja tarve pitää luonnonympäristö vetovoimaisena. |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa merellä tuotettavaan uusiutuvaan energiaan liittyvästä saarten ja syrjäisimpien alueiden potentiaalista. Tämä voi edistää keskeisellä tavalla näiden alueiden siirtymistä hiilineutraaliin talouteen ja hyödyttää lisäksi teollisuutta, taloutta ja yhteiskuntaa EU:n laajuisesti. |
| --- | --- |

29.

| 30. | toteaa, että merialueiden uusiutuvan energian hyödyntäminen saattaa synnyttää uusia työpaikkoja tai edellyttää työntekijöiltä uusien taitojen hankkimista. Joka tapauksessa on tärkeää, ettei tässä yhteydessä rajoiteta nykyisiä työllisyyden muotoja ja niihin liittyviä mahdollisuuksia. On välttämätöntä huolehtia siitä, että työvoiman osaamista päivitetään ja täydennetään merellä tuotettavan uusiutuvan energian alan erityistarpeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa antamaan merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevassa EU:n strategiassa erityisen sijan satamille. Niitä tulee nykyaikaistaa, ja lisäksi tulee varmistaa, että satamat pystyvät hyödyntämään merellä toimivien energiantuotantolaitosten kokoonpanoon, valmistukseen ja huoltamiseen liittyviä uusia liiketoimintamahdollisuuksia. |
| --- | --- |

31.

| 32. | kannattaa komission näkemystä, jonka mukaan ”EU:n strategiassa merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin” esitetty kasvu edellyttää kaikkien asiaan liittyvien osapuolten – jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten, EU-maiden kansalaisten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen – yhteistyötä. Komitea korostaa, että merellä tuotettavan uusiutuvan energian alan jatkuvat ja yhä suuremmat edistysaskeleet edellyttävät oikeusvarmuutta ja selkeää oikeudellista kehystä, sillä investoinnit sitovat yleensä etenkin hankkeiden alkuvaiheissa paljon pääomaa. |
| --- | --- |

32.

EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi – uusia mahdollisuuksia

| 33. | toteaa, että metaanipäästöjen vähentämiseen tähtäävän EU:n strategian mukaan unionin osuus maailman metaanipäästöistä on vain 5 prosenttia. Kunnianhimoisimmillakin EU:n suunnitelmilla metaanipäästöjen vähentämiseksi on näin ollen vain pieni vaikutus maapallon kasvihuonekaasupäästöjen vähenemiseen. Tuonti EU:n sisämarkkinoille olisi sallittava ainoastaan sellaisista maista (tai maiden osista), jotka soveltavat samoja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevia vaatimuksia kuin EU. Vain näin voidaan varmistaa, etteivät EU:n asettamat ilmastotavoitteet vaikuta kielteisesti unionin ja eurooppalaisten yritysten maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa nopeuttamaan metaanivuotojen havaitsemista Copernicus-ohjelman avulla sekä muiden välineiden avulla, mikäli Copernicus-ohjelma ei pysty tarjoamaan riittävästi dataa. On olennaisen tärkeää määrittää ja tuoda julki, millä EU:n ulkopuolisilla alueilla tapahtuu suuria metaanivuotoja. Siten EU:n kansalaiset voivat päättää tiedon perusteella, ostaako kyseisissä paikoissa tuotettuja tuotteita. Kansainvälisen energiajärjestön World Energy Outlook -katsauksen mukaan metaanipäästöjä syntyy öljyn ja kaasun tuotantopaikoilla eri puolilla maailmaa hyvin erilaisia määriä, mikä osoittaa, että metaanipäästöjä voidaan vähentää merkittävästi. Olisikin pyrittävä sekä ehkäisemään metaanin vapautumista EU:n sisäisissä tuotanto-, kuljetus- ja hyötykäyttöketjuissa että estämään sellaisten fossiilisten polttoaineiden tuonti, joiden tuotanto, jalostus ja kuljetus aiheuttavat metaanipäästöjä. |
| --- | --- |

34.

| 35. | kiinnittää huomiota siihen, että metaanipäästöjen vähentämiseen tähtäävän EU:n strategian mukaan noin 41 prosenttia maailman metaanipäästöistä on peräisin luonnosta (ne ovat ns. biogeenisiä päästöjä), kuten kosteikoilta tai metsäpaloista. Metsäpalojen ehkäiseminen ja tehokas torjunta olisi nostettava EU:ssa yhdeksi keskeiseksi tavoitteeksi, sillä tällaiset palot aiheuttavat maapallon lämpenemisen lisäksi myös suurta vahinkoa Euroopan luonnolle, ihmisille ja yrityksille. Komitea kehottaa myös pohtimaan, voisiko EU edistää nykyistä tehokkaammin metsäpalojen ennaltaehkäisyä ja sammuttamista muissa, Euroopan unionin ulkopuolisissa maissa, joissa palaa vuosittain laajoja metsäalueita. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa pitämään huolta myös siitä, etteivät metaanipäästöjen vähentämistavoitteet vaikuta kielteisesti Euroopan alueiden lähentymiseen tai kasvata Euroopan alueiden välisiä sosioekonomisia eroja. |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa toteuttamaan yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä tehokkaita toimenpiteitä maatalouden metaanipäästöjen vähentämiseksi. Tavoitteen saavuttamista voidaan edistää merkittävästi soveltamalla uusien ekojärjestelmien yhteydessä vähäpanoksisia käytäntöjä, kuten laiduntamista, ja maaperänsuojelutoimenpiteitä. |
| --- | --- |

37.

| 38. | suosittaa, että teknologiaa kehitettäessä ja teknologian saatavuutta varmistettaessa kiinnitetään enemmän huomiota eurooppalaisiin tuottajiin, jotta metaanipäästöjen vähentämistavoitteet eivät aiheuttaisi lisäkustannuksia kansalaisille ja yrityksille, etenkään maataloustuottajille ja karjankasvattajille. Samalla on tärkeää varmistaa, ettei maatalouden ja karjanhoidon metaanipäästöjen vähentäminen nosta elintarvikkeiden hintoja. |
| --- | --- |

38.

Loppupäätelmät

| 39. | korostaa, että uusiutuvan energian tuotannon uusien mahdollisuuksien hyödyntämisen lisäksi on tärkeää pyrkiä edelleen laajentamaan ensisijaisesti eurooppalaista verkkoa ja kytkemään kaikki alueet yhteiseen Euroopan laajuiseen energiaverkkoon. Tällöin eri paikoissa saatavilla olevat uusiutuvat energialähteet voivat täydentää toisiaan paremmin. Lisäksi tulee asettaa kiireellisesti sähkönsaannin jatkuvuuden varmistamista ja verkon vakauden ylläpitoa koskevat vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

39.

| 40. | muistuttaa alueiden keskinäisten erojen huomioon ottamisen merkityksestä. Tässä yhteydessä olisi huomioitava erityisesti maaseutualueet ja harvaan asutut alueet. Lisäksi tulee edistää kustannustehokkaita ratkaisuja ja varmistaa, että unionin kansalaiset ja eurooppalaiset yritykset, erityisesti muita heikommassa asemassa olevat väestöryhmät, hyötyvät energiankulutuksen pienenemisestä ja ettei vähäosaisimpien väestöryhmien mahdollinen energiaköyhyys pahene entisestään. |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa covid-19-pandemian tuoneen yhä selvemmin esille, että tarvitaan energiamurrosta, jonka myötä yhteiskunta ja talous saadaan kestävämmälle pohjalle ja joka takaa, että jokainen Euroopan alue pystyy tarjoamaan peruspalveluja kriisitilanteissa. Komitea painottaa, että murroksen on oltava oikeudenmukainen, asteittainen ja peruuttamaton, sillä kestämättömistä pikaratkaisuista voi olla pikemminkin haittaa kuin hyötyä. |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa tarvetta osallistaa paikallis- ja alueviranomaiset nykyistä järjestelmällisemmin energiamurrokseen liittyvien päätösten tekoon. On tärkeää varmistaa, että asianomaiset paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien laadintaan, mahdollisesti ilmasto- ja energia-alan monitasoisen vuoropuhelun kautta. Komitea toistaa jäsenvaltioille ja komissiolle esittämänsä kehotuksen perustaa energiakysymyksiä käsittelevä pysyvä monitasoisen vuoropuhelun foorumi, jotta voidaan edistää paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, yritysten ja muiden sidosryhmien aktiivista osallistumista energiamurroksen hallintaan. AK muistuttaa, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa koskeva Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001 (2) tarjoaa erittäin hyvän perustan uusiutuvaa energiaa tuottaville yhteisöille. Jäsenvaltioita kehotetaan saattamaan direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta voidaan lisätä osallistumista kansalaisten energiayhteisöihin. |
| --- | --- |

42.

| 43. | toteaa uusien tavoitteiden saavuttamisen edellyttävän ehdottomasti sitä, että toimintapolitiikkojen määrittelyn ja täytäntöönpanon yhteydessä tehdään yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja huolehditaan kansalaisten ja yritysten asianmukaisesta informoimisesta ja valveuttamisesta. Näin luodaan perusta kestäväpohjaiselle tulevaisuuden hahmottamiselle. |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa kansalaisten osallistumisen suuren merkityksen vuoksi tarvetta ottaa lähtökohdaksi, että EU:n energiajärjestelmän integrointistrategiaa ei voida panna menestyksekkäästi täytäntöön ilman aloitteita, joilla edistetään tiedonkulkua alhaalta ylöspäin sekä paikallistason tietojenvaihtoa ja koulutusta. Komitea toteaa, että sidosryhmien asianmukainen osallistaminen helpottaa paitsi yleisen hyväksynnän saamista politiikkatoimenpiteille myös edistysaskelten kattavaa ja avointa arviointia. |
| --- | --- |

44.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Eurostat, ”Share of renewable energy in the EU up to 19,7 % in 2019”, https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20201218-1

1

Eurostat

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

2

---

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/65

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027”

(2021/C 300/12)

| Yleisesittelijä: | Gillian COUGHLAN (IE, Renew Europe), Corkin kreivikunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027 – Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan
  COM(2020) 624 final |

Yleisesittelijä:

Gillian COUGHLAN (IE, Renew Europe), Corkin kreivikunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027 – Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan

COM(2020) 624 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toteaa, että koulutuksen siirtymistä digitaaliaikaan ollaan edistämässä ja nopeuttamassa nyky-yhteiskunnassa covid-19-pandemian aiheuttamien yhteiskunnallisten rajoitusten vuoksi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa kuitenkin pitämään mielessä, että koulutuksesta puhuttaessa tarkoitetaan sekä pienten lasten, vaikutuksille alttiiden teini-ikäisten ja tiedonhaluisten aikuisten kriittisen ajattelun kehittämistä että kauppiaiden, eri alojen ammattilaisten, ruumiillisen työn tekijöiden, huoltohenkilöstön, palvelualan työntekijöiden, yrittäjien ja maanviljelijöiden fyysisten taitojen ja älyllisen osaamisen vahvistamista – lyhyesti sanottuna kyse on aina ihmisistä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | varoittaa, että tässä yhteydessä on tärkeää erottaa toisistaan digitaalinen koulutus ja verkko- tai etäopiskelu, jotka otettiin kiireesti käyttöön ensimmäisten sulkutoimien aikana ja joita mukautettiin myöhempien liikkumisrajoitusten yhteydessä. Nykytodellisuus ei vastaa eurooppalaista visiota digitaalisesta koulutuksesta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että covid-19-kriisi on samaan aikaan tuonut esiin tehokkaan digitaalisen koulutuksen keskeiset mahdollistavat tekijät, nopeuttanut tätä muutosta ja osoittanut digitaalisen koulutuksen vahvuudet, heikkoudet, mahdollisuudet ja rajoitukset. |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että koulutusjärjestelmien organisoiminen kuuluu kansalliseen toimivaltaan, sanotun vaikuttamatta jäsenvaltioiden omaan toimivallan jakoon. Uudet haasteet edellyttävät kuitenkin koordinoinnin lisäämistä Euroopan tasolla tai järeämpiä tukitoimia eurooppalaisella koulutusalueella: kansainvälisiä teknologiastandardeja ja EU:n suosituksia on syytä soveltaa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | toistaa (1), että paikallis- ja alueviranomaisten tuki koulutukselle ja digitaaliselle osallisuudelle on ratkaisevan tärkeää sekä oppilaille ja opiskelijoille että kansalaisille. |
| --- | --- |

6.

| 7. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan unioni on kahden viime vuosikymmenen ajan pyrkinyt parantamaan Euroopan kansalaisten digitaalisia taitoja ja että nämä pyrkimykset ovat huipentuneet digitaalista koulutusta koskevaan toimintasuunnitelmaan 2021–2027. Komitea suhtautuu myönteisesti myös tavoitteeseen helpottaa laadukkaan, osallistavan, esteettömän, tehokkaan ja kiinnostavan koulutuksen tarjoamista samalla, kun otetaan käyttöön etä-, verkko- ja yhdistelmämenetelmiä. |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa lausunnossaan ”Digitaalinen Eurooppa kaikille” (2) esitetyn digitaalisen yhteenkuuluvuuden käsitteen merkitystä ja pitää digitaalista yhteenkuuluvuutta tärkeänä lisäulottuvuutena EU:n perustamissopimuksessa määriteltyyn perinteiseen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitteeseen. Komitea kehottaa ulottamaan digitaalisen yhteenkuuluvuuden käsitteen myös koulutusalalle ja ottamaan sen huomioon perussopimusten seuraavissa muutoksissa. Tämä on välttämätöntä, jotta voidaan jatkuvasti lisääntyvien digitalisointitarpeiden valossa vastata yhteiskunnallisiin haasteisiin ja samalla varmistaa, ettei ketään tai yhtäkään aluetta jätetä jälkeen muista. |
| --- | --- |

8.

Digitaalinen lukutaito kaikille

| 9. | on tietoinen siitä, että digitaalisten taitojen merkitys ulottuu työmarkkinoita pidemmälle ja että niillä on yhä tärkeämpi rooli kansalaisten yksityisessä ja julkisessa elämässä, erityisesti oppimisessa, tiedon ja tuotteiden hankkimisessa sekä julkisissa ja yksityisissä palveluissa, sosiaalisessa osallisuudessa, vapaa-aikana ja monissa muissa arkipäivän tilanteissa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman tulisi perustua parhaisiin käytäntöihin muiden alojen, kuten elinkeinoelämän, mallin mukaisesti. Samalla olisi kuitenkin otettava huomioon koulutusalan ammattilaisten asiantuntemus ja ihmisten välinen tärkeä vuorovaikutus luokkahuoneessa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | on vakuuttunut siitä, että on ehdottoman tärkeää varmistaa, että digitaalinen koulutus on myös kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien ja yksilöiden ulottuvilla ja että se edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Euroopan unionin on tehtävä lujasti työtä sellaisen yhteiskunnan luomiseksi, johon kaikki voivat osallistua iästä, sukupuolesta, sosiaalisesta tai etnisestä taustasta sekä fyysisistä ja henkisistä valmiuksista riippumatta. |
| --- | --- |

11.

| 12. | huomauttaa lisäksi, että maaseudun sekä syrjäisillä alueilla ja saarialueilla sijaitsevien oppilaitosten verkkoyhteydet ovat ratkaisevan tärkeitä sellaisten erojen poistamiseksi, jotka johtuvat näiden alueiden asutuksen hajanaisuudesta ja väestön eristyneisyydestä suuriin kaupunkeihin verrattuna, ja korostaa, että suurten kaupunkien ja maaseutu-, syrjäseutu- ja saarialueiden väliseen digitaaliseen kuiluun on puututtava asianmukaisesti digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmassa ja kansallisissa toimenpiteissä, joilla se pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa Euroopan komissiota edistämään aktiivisesti vammaisten henkilöiden oikeutta osallistavaan digitaaliseen koulutukseen ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kartoittamaan vammaisille suunniteltuja ja heitä varten mukautettuja digitaalisen koulutuksen elementtejä, investoimaan niihin ja jakamaan aiheeseen liittyvää tietoa. Tulee myös ottaa huomioon heikommassa asemassa olevien koulutus- ja taitotarpeet ja vastata niihin takaamalla heille yhtäläiset mahdollisuudet korkealaatuiseen peruskoulutukseen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että on niin ikään tärkeää ottaa huomioon kansallisten vähemmistöjen tarpeet ja mahdollistaa omalla äidinkielellä opiskelemista koskevan oikeuden mukaisten sisältöjen luominen ja saatavuus. |
| --- | --- |

14.

Digitaalisen koulutuksen ja digitaalisen siirtymän leikkauspiste

| 15. | toteaa, että yhteiskunta sekä Euroopan ja maailman taloudet tarvitsevat vastedes ihmisiä, joilla on taidot ja valmiudet tulla tämän uuden digitaalisen maailman arkkitehdeiksi, rakentajiksi ja luonteviksi toimijoiksi, ja korostaa tähän liittyvää tarvetta investoida digitaalisten perustaitojen ja kehittyneiden taitojen määrittelyyn, opettamiseen ja hankkimiseen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää valitettavana, että vaikka digitaitoisten osuus kasvaa vähitellen, Euroopan aktiivisesta työvoimasta 35 prosentilla ei tällä hetkellä ole digitaalisia perustaitoja (3), vaikka 90 prosenttia tämän päivän työpaikoista edellyttää vähintään vähimmäistason digitaalista lukutaitoa. Tarvittavien digitaalisten perustaitojen määrä kasvaa ja taso nousee suunnitellun digitaalisen siirtymän myötä huomattavasti. |
| --- | --- |

16.

| 17. | on syvästi huolissaan siitä, että työssä käyvien ja työttömien, ikäihmisten ja vähemmän koulutettujen aikuisten välillä on selviä eroja digitaalisissa perustaidoissa (4) ja että naisten ja miesten välinen kuilu digitaalisessa koulutuksessa kasvaa selvästi. Tyttöjen kannustaminen opiskelemaan STE(A)M-aineita (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet, [taideala] ja matematiikka) on yksi toimenpide, jolla voidaan saada aikaan myönteistä kehitystä (sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeen kuromiseksi). Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita edistämään naisten osallistumista STE(A)M-aloille hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa, Erasmus+-ohjelmaa, Horisontti Eurooppa -ohjelmaa ja Euroopan sosiaalirahastoa ja huolehtimaan siitä, että rahoituksen avulla kavennetaan tätä sukupuolten välistä kuilua tukemalla digikoulutuksen tarjoajia. |
| --- | --- |

17.

| 18. | on huolissaan myös siitä, että maaseudulla on selvä digitaalinen kuilu, joka kattaa koko koulutusyhteisön (opettajat, oppilaat ja perheet). Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan elpymis- ja palautumistukivälinettä ja Euroopan sosiaalirahastoa käytettäessä, että rahoituksen avulla kavennetaan tätä kuilua tekemällä kohdennettuja investointeja väestökehitykseen liittyvistä haasteista ja merkittävästä ja jatkuvasta investointivajeesta kärsiville alueille, sekä määrittelemään vakaita ja pitkäkestoisia hankkeita, joiden vaikutukset ulottuvat koko koulutusyhteisöön. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kannattaa tätä varten myös osaamisohjelman tavoitetta varmistaa, että 70 prosentilla 16–74-vuotiaista on digitaaliset perustaidot vuoteen 2025 mennessä. |
| --- | --- |

19.

| 20. | suosittaa lisäksi, että kaikkiin koulutus- ja oppisopimusohjelmiin sisältyisi opetettavasta taidosta riippumatta digitaalinen elementti, joka ulottuisi Digital Opportunity Traineeship -aloitetta pidemmälle, ja että ehdotettu eurooppalainen tiedonvaihtofoorumi loisi näille kursseille sisältöä – kansainvälisen tietokoneen ajokortin (ICDL) tapaan – itsearviointimenettelyyn perustuvan eurooppalaisen digitaalisten taitojen todistuksen (EDSC) lisäksi. |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että digitaalisesta koulutuksesta tulee tehdä olennainen osa elinikäistä oppimista, ja kehottaa yksityistä ja julkista sektoria kantamaan oman vastuunsa kansalaisten kouluttamisesta, jotta he pysyvät kilpailukykyisinä työmarkkinoilla ja pystyvät jatkossakin sopeutumaan niiden tarpeisiin ja jotta he voivat samalla kehittyä kaikilta osin henkilökohtaisella tasolla. |
| --- | --- |

21.

Digitaalinen koulutus – mahdollisuudet ja haasteet

| 22. | uskoo, että koulutuksen digitalisointi voi tuoda huomattavia etuja, jos se on oppijakeskeistä, ikätasolle sopivaa ja kehitystä tukevaa. Tällainen toimintatapa takaisi kaikille esteettömän, osallistavan koulutuksen sekä edistäisi laadukasta koulutusta tai tarjoaisi välineet sen saavuttamiseen ja varmistaisi oikeuden koulutukseen perusihmisoikeutena. |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo, että tarvitaan suoraa julkista rahoitusta uusien opetusmallien kehittämiseksi ja 2000-luvun taitojen edistämiseksi kaikilla koulutustasoilla aina koulusta yliopistoon. On myös yksinkertaistettava edelleen EU:n rahoitusohjelmien rakennetta ja mahdollistettava siten osallistuvien sidosryhmien sekä yritysten ja tiedelaitosten kumppanuuksien laajentaminen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa lisäämään tekoälyn ja datan eettistä käyttöä opettajien koulutuksessa ja tukemaan tutkimukseen ja innovointiin liittyviä toimia Horisontti Eurooppa -ohjelman kautta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa Euroopan komissiota asettamaan eri ohjelmia ja toimenpiteitä käyttöön ja tekemään niitä tunnetuksi helppokäyttöisen tiedotuksen ja viestinnän avulla ja tukemalla hajautettua täytäntöönpanojärjestelmää EU:n eri verkostojen, kuten digitaali-innovaatiokeskittymien kautta. |
| --- | --- |

25.

| 26. | tarjoaa apuaan Connectivity4Schools-tiedotuskampanjan edistämisessä. |
| --- | --- |

26.

| 27. | on huolissaan digitaalisen väkivallan ja häirinnän lisääntymisestä ja korostaa tarvetta ehkäistä tällaista käyttäytymistä koulutuksen avulla. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa käyttämään alusta lähtien arvosetelijärjestelmää ja ottamaan alueet ja kunnat siihen mukaan digitaalisen koulutuksen mahdollisuuksia koskevan tutkimus- ja kehitystyön käynnistämiseksi. |
| --- | --- |

28.

| 29. | on huolestunut verkkoyhteyksien ja välineiden riittämättömyydestä, jonka monet oppilaat ja opettajat toivat esiin Euroopan kunnissa ja alueilla viime vuoden aikana. Komitea toistaa viestinsä (5), että paikallisen koulutusinfrastruktuurin kehittämisen painopisteitä on muutettava ja että paikallis- ja alueviranomaiset tukevat siirtymistä nykyaikaiseen, toimivaan, digitaaliseen ja vihreään koulutusinfrastruktuuriin yhteisöissään. Lisäksi komitea kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan kaikille opettajille ja oppilaille koulutukseen soveltuvan digitaalilaitteen sekä ilmaisen pääsyn digitaalisiin viestintä- ja koulutussovelluksiin ja -alustoihin hyödyntämällä joko EU:n ja kansallisen tason rahoitusta tai paikallisten yritysten kanssa solmittavia kumppanuusohjelmia. |
| --- | --- |

29.

| 30. | tähdentää, että maailmanlaajuinen pandemia on korostanut opettajien korvaamatonta osaamista. Ihmisten välinen vuorovaikutus, toiminnan ohjaus, kannustaminen, havainnollistaminen, selittäminen, korjaaminen, arviointi, neuvonta, tuki, asiantuntemus ja tietämys – opettajat tarjoavat näitä kaikkia. Komitea kehottaa kehittämään tätä osaamista siten, että se soveltuu myös digitaaliseen ympäristöön, sillä opettajilla on erityisen tärkeä tehtävä, kun on kyse digitaaliteknologian käytöstä opetus- ja oppimistarkoituksissa sekä sen integroinnista opetukseen ja oppimiseen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | varoittaa kuitenkin, että koulutusteknologian olisi pysyttävä välineenä eikä sillä saisi korvata lähiopetusta, koska ihmisten välinen vuorovaikutus on ratkaisevan tärkeää opiskelijoiden hyvinvoinnin ja kehityksen kannalta, mukaan lukien opettajien ja opiskelijoiden välinen ja opiskelijoiden keskinäinen viestintä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää huolestuttavina viimeaikaisia tutkimustuloksia (6), joiden mukaan vain 40 prosenttia opettajista kokee, että heillä on valmiudet käyttää digitaaliteknologiaa opetuksessa. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ehdottaa, että opettajankoulutuksen malleja yhdenmukaistetaan kaikkialla Euroopan unionissa tehostamalla yliopistojen ja opettajien täydennys- ja jatkokoulutusta tarjoavien laitosten välistä yhteistyötä, ja kehottaa luomaan fyysisiä keskuksia yliopistokaupunkeihin, jotta opettajat kautta koko koulutusjärjestelmän voivat saada ammatilliseen kehittymiseen tähtäävää laadukasta täydennys- ja jatkokoulutusta. Lisäksi komitea ehdottaa, että opettajien täydennys- ja jatkokoulutuksessa käytettävät sisällöt olisivat avoimesti saatavilla, jotta niitä voidaan käyttää uudelleen päivittäisessä opetustoiminnassa. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kannattaa ajatusta digitaalisen koulutuksen sisältöä koskevista puitteista. Komitea haluaisi kuitenkin varmuuden siitä, että alueellisella tasolla myönnetään rahoitusta sen varmistamiseksi, että kaikki opettajat tuntisivat olevansa osa keskusta, ja että alueellisia kieliä tuetaan mukauttamalla resursseja kaikille. |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa liittämään digitaalisen koulutuksen sisältöä koskeviin eurooppalaisiin puitteisiin oman teknologiahautomon, joka loisi jaettavan sisällön viitemallin (Shareable Content Object Reference Model, SCORM) mukaisesti standardoitua, avoimien oppimisresurssien (Open Educations Resources, OER) mallin mukaista laadukasta sisältöä ja tukisi opettajia ja muita ammattilaisia edellä mainittujen kriteerien mukaisten sisältöjen, opetussuunnitelmien ja resurssien luomisessa, sillä tähän liittyvää yhteistyötä sekä opetusmateriaalien ja hyvien käytäntöjen vaihtoa on syytä tehostaa. Komitea suosittelee, että tämä yksikkö tukisi kansallisia koulutoimen osastoja teknologisten sovellusten arvioinnissa, jotta rahaa käytettäisiin parhaaseen tekniikkaan, valvonta olisi tiukkaa ja kaikkia kerättyjä tietoja hyödynnettäisiin asianmukaisesti. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota tukemaan muun muassa Erasmus+-, Horisontti Eurooppa- ja InvestEU-ohjelmien puitteissa toteutettavin asianmukaisin toimenpitein sellaisten Euroopan laajuisten foorumien luomista, joiden kautta opetussisältöä ja -välineitä voidaan levittää laajalti, osallistavasti ja monikielisesti alueelliset kielet huomioon ottaen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa EU:n investointeja digitaaliseen kulttuuriin ja mainitsee esimerkkinä Europeana-verkoston, joka on edistänyt opetuksen monipuolistamista kouluissa kaikkialla Euroopan unionissa tarjoamalla Euroopan historiaa ja kulttuuria käsittelevää digitaalista sisältöä. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa lisäämään Yhteisen tutkimuskeskuksen digitaalisen kouluhankkeen kaltaisia aloitteita, jotka mahdollistavat ilmaiset ja saavutettavissa olevat verkossa avoimet massakurssit (MOOC). |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että koulutusyhteisössä tarvitaan digitaalisen osaamisen kulttuuria. Nykyaikana, kun kaikki tieto näyttää olevan saatavilla internetissä, on ratkaisevan tärkeää, että koulutusyhteisö kykenee erottamaan ja suodattamaan kiistattomat tosiseikat mielipiteistä ja analysoimaan ja keräämään tietoja itsenäisesti. |
| --- | --- |

39.

| 40. | toteaa, että on myös tärkeää löytää tapoja auttaa vanhempia tukemaan lapsiaan digitaalisen koulutuksen saamisessa. |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että perheet, opiskelijat ja koulutusalan ammattilaiset ovat ilmoittaneet vakavista verkkokiusaamistapauksista. Komitea toteaa myös, että kaikenikäisille oppilaille ja opiskelijoille tarjotaan edelleen henkistä tukea ja sitä rahoitetaan. |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon koulutustietojen erityisluonteen ja niiden vaihtoa ja tallentamista koskevan sääntelyn puuttumisen aiheuttaman riskin. Komitea kehottaa komissiota myös ottamaan Euroopan tietosuojaneuvoston mukaan pohdintoihin oppilaita ja oppijoita koskevien tietojen erityisaseman luomisesta ja valveuttamaan kaikkia digitaalisen koulutuksen osapuolia (opettajat, opiskelijat, oppilaat, oppijat ja vanhemmat) kyberturvallisuuden merkityksestä sekä etsimään keinoja kyberturvallisuuden jatkuvaksi parantamiseksi tällä alalla. |
| --- | --- |

42.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  AK:n lausunto ”Eurooppalaisen koulutusalueen toteuttaminen vuoteen 2025 mennessä”, maaliskuu 2021.

1

(2)  AK:n lokakuussa 2019 antama lausunto ”Digitaalinen Eurooppa kaikille: älykkäiden ja osallistavien ratkaisujen toteuttaminen paikallistasolla”, COR-2019-03332.

2

(3)  EU actions to address low digital skills, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen katsaus nro 2, 2021.

3

EU actions to address low digital skills

(4)  Ks. edellinen alaviite.

4

(5)  AK:n lausunto ”Eurooppalaisen koulutusalueen toteuttaminen vuoteen 2025 mennessä”, maaliskuu 2021.

5

(6)  OECD:n kansainvälinen opetusta ja oppimista koskeva TALIS-tutkimus, 2018.

6

---

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/69

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: toimintasuunnitelma”

(2021/C 300/13)

| Esittelijä: | Jan TREI (EE, EPP), paikallisen edustuselimen jäsen: Viimsin kunnanvaltuusto |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma
  COM(2020) 784 final |

Esittelijä:

Jan TREI (EE, EPP), paikallisen edustuselimen jäsen: Viimsin kunnanvaltuusto

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma

COM(2020) 784 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomukseen järkeistää audiovisuaali- ja media-aloille suunnattua tukea ja nostaa esiin paikallisten ja alueellisten tiedotusvälineiden tarpeita talouden elpymisen, viherryttämisen ja digitalisoinnin yhteydessä kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | käynnistää vuoropuhelun Euroopan komission viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosaston (CNECT) kanssa toimintasuunnitelman suunnitelluista täytäntöönpanotoimista korostaen tarvittavaa rahastojen ja säännösten välistä synergiaa Euroopan tasolla sekä valtiollisella, paikallisella ja alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyrkii kasvattamaan AK:n näkyvyyttä poliittisena toimijana tällä alalla muiden EU:n toimielinten sekä alakohtaisten ja paikallisten/alueellisten sidosryhmien ja suuren yleisön keskuudessa, tarkoituksena lisätä saatavilla olevaa tietoa ja asiantuntemusta ja suunnata AK:n poliittisia suosituksia päätöksenteon eri tasoille. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että monissa jäsenvaltioissa alueilla on toimivaltaa media- ja kulttuurialan sääntelyssä ja tukemisessa ja että toisissa jäsenvaltioissa mediapolitiikka kuuluu valtion toimivallan piiriin, kun taas vastuu kulttuuripolitiikasta on jaettu paikallis-, alue- ja valtiotason kesken. |
| --- | --- |

4.

| 5. | painottaa tarvetta vahvalle kumppanuudelle paikallis- ja alueviranomaisten kanssa media-alan tuen koordinoimiseksi kaikilla hallinnon tasoilla. |
| --- | --- |

5.

| 6. | suhtautuu myönteisesti ilmoitetun NEWS-aloitteen käynnistämiseen uutismedia-alan tukemiseksi InvestEU-takuulla, sillä siinä luvataan kiinnittää erityistä huomiota paikallisiin ja alueellisiin tiedotusvälineisiin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että toimintasuunnitelmalla tulee olemaan vahvat paikalliset ja alueelliset vaikutukset, sillä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden taloudellinen, tekninen ja luova elinkelpoisuus riippuu paikallisten ja alueellisten tiedotusvälineiden määrästä sekä tuotanto-, media- ja audiovisuaalialojen arvoketjuun, sääntelyn valvontaan ja monialaiseen yhteistyöhön osallistuvista instituutioista. |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnustaa alueellisten ja jopa paikallisten innovointistrategioiden ja älykkään erikoistumisen erityisen arvon audiovisuaali- ja media-alalla, sillä ne johtavat innovatiivisiin ratkaisuihin ja heijastusvaikutuksiin monilla muilla julkisen politiikan ja talouden avainaloilla, kuten koulutuksessa ja osaamisessa tai terveydenhuollossa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Euroopan komissiota toimintasuunnitelman mukaisia konkreettisia välineitä ja toimenpiteitä kehittäessään kannustamaan EU:n jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia selkeyttämään ja yhdenmukaistamaan mahdollisuuksien mukaan asiaankuuluvien EU:n ohjelmien ja erityisesti elpymisvälineiden nimenomaan paikallisille ja alueellisille tiedotusvälineille tarkoitettuja avustuksia ja sitoutuu auttamaan kyseisen tiedon levittämisessä asianomaisille alueellisille ja paikallisille toimijoille. |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään erityistä huomiota paikallisten ja alueellisten tiedotusvälineiden mahdollisimman suureen edustukseen ja osallistumiseen tulevissa Euroopan uutismediafoorumeissa ja Euroopan medianäkymiin liittyvissä aloitteissa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa erityisesti, että on tärkeää kannustaa pieniä ja keskisuuria audiovisuaali- ja media-alan yrityksiä, ja toivoo, että niitä kuullaan ja että ne pääsevät osallistumaan Media Market Gateway -välineen ja Creative Innovation Labs -hankkeen kaltaisten aloitteiden kehittämiseen, joilla pyritään tukemaan start-up- ja scale-up-yrityksiä. |
| --- | --- |

11.

| 12. | huomauttaa, että painetuilla sanomalehdillä ja ilmaisjakelulehdillä, joita erityisesti ikäihmiset eivät halua korvata sähköisillä julkaisuilla, on ainakin vielä siirtymäkauden ajan oma merkityksensä ja että on luotava edellytykset sille, että sanomalehtien jakelu etenkin maaseutualueilla on kustantajille edelleen taloudellisesti mahdollista. |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota yleisradiotoiminnan ”kolmanteen haaraan”, eli yhteisömediaan, jolla tarkoitetaan yleensä maantieteellisesti paikallisille yhteisöille ja/tai eturyhmille suunnattuja itseorganisoituja, osallistavia ja voittoa tavoittelemattomia tiedotusvälineitä, ja kehottaa kaikkia hallinnon tasoja tunnustamaan yhteisömedian asianmukaisesti. |
| --- | --- |

13.

| 14. | on huolissaan siitä, ettei pienten maiden (markkinoiden) erityispiirteitä oteta huomioon erityisesti liittyen EU:n vähemmistökieliin tai maahanmuuttajayhteisöjen käyttämiin muihin kuin eurooppalaisiin kieliin. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään erityistä huomiota julkisiin ja yksityisiin tiedotusvälineisiin ja audiovisuaalialaan, jotka luovat sisältöjä ja tuotoksia sekä työskentelevät ja tarjoavat palvelujaan Euroopan eri alueilla käytetyillä rinnakkaisilla virallisilla kielillä tai vähemmistökielillä, ja antamaan näille erityistukea. Näin voidaan edistää kyseisten kielten normalisointia ja alueiden kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamista ja turvata alueiden asukkaiden kielelliset oikeudet. Tällainen tuki, jota varten olisi varattava erikseen kyseisille tiedotusvälineille tarkoitettua rahoitusta, on erityisesti tarpeen, jotta nämä tiedotusvälineet voivat edetä digitalisaatiossaan ja varmistaa näin itselleen pysyvän paikan digitaalisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

15.

| 16. | suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joilla tuetaan ja korostetaan yleisradioyhtiöiden alueellisen ja paikallisen toiminnan merkitystä. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ehdottaa, että Euroopan komissio suunnittelee erityisiä tukitoimia alueellisten ja paikallisten tiedotusvälineiden tukemiseksi EU:n seuraavalla rahoituskaudella 2021–2027. |
| --- | --- |

17.

Toimintasuunnitelman yleisarvio

| 18. | varoittaa unohtamasta digitaaliseen lukutaitoon tehtävien investointien merkitystä, sillä digilukutaito on digitaalisen median käytön edellytys. |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää valitettavana, että paikallisten uutismedioiden hyväksi toteutetut poliittiset toimet eivät tähän mennessä ole yleisesti ottaen antaneet yrityksille riittäviä mahdollisuuksia toteuttaa muutoksia, uudistua sekä kehittää tai ottaa käyttöön kestäväpohjaisia liiketoiminta- ja ansaintamalleja digitalisaatiota silmällä pitäen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että toimintasuunnitelmaan sisältyvällä kymmenellä toimenpiteellä vastataan pohjimmiltaan useisiin alalla ilmaantuneisiin tarpeisiin ja niitä voidaan käyttää myös paikallisten ja alueellisten tiedotusvälineiden kehityksen edistämiseen. Komitea panee kuitenkin merkille, että toimintasuunnitelmassa ei nimenomaisesti tunnusteta useiden EU:n jäsenvaltioiden alueviranomaisten toimivaltaa media- ja audiovisuaalialalla. |
| --- | --- |

20.

| 21. | suosittaa erityisesti, että tunnustetaan paikallis- ja alueviranomaisten toimivalta kaikilta osin ja helpotetaan kyseisten viranomaisten osallistumista järjestelmälliseen vuoropuheluun toimintasuunnitelman konkreettisista toimenpiteistä, erityisesti toimenpiteistä 1 ja 7. |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että hyvin suunnitellut säännökset ja toimintapolitiikat yhdessä räätälöityjen tukitoimien kanssa voivat auttaa luomaan ympäristön, joka antaa paikallisille ja alueellisille tiedotusvälineille mahdollisuuden vastata menestyksekkäästi talouden elpymisen, yrittäjyyden viherryttämisen ja digitalisaation haasteisiin. |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa, että sen lisäksi, että annetaan mahdollisuus rahoittaa alan sisällön tuotantoa ja jakelua, EU:n politiikassa olisi tunnustettava, että audiovisuaali- ja media-alaa ei voida säännellä samalla tavalla kuin muita aloja, ja korostaa, että tarvitaan EU:n politiikkaa, jonka avulla Euroopan media-ala voi jatkossakin tuottaa kilpailukykyistä sisältöä oikeudenmukaisessa digitaalisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

23.

| 24. | toivoo toimintasuunnitelmalta kestävää vaikutusta ja kehottaa laatimaan kattavan EU:n mediateollisuuspolitiikan, jossa yhdistettäisiin sääntely-, kilpailu- ja veropolitiikat sekä EU:n rahastot ja ohjelmat innovoinnin edistämiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi EU:n tiedotusvälineille samalla eurooppalaiset perusarvot säilyttäen. Näitä arvoja ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien, myös vähemmistöihin kuuluvien oikeuksien, kunnioittaminen. Näiden arvojen tinkimättömän vaalimisen tulisi olla edellytys sille, että eurooppalainen media voi saada EU:n rahoitusta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää tärkeänä turvata vahva, moniarvoinen, taloudellisesti elinkelpoinen, innovatiivinen, riippumaton ja luotettava eurooppalainen mediaekosysteemi, joka kykenee saavuttamaan koko yhteiskunnan. Tämä on erittäin tärkeää Euroopan unionin, sen demokratioiden, kansalaisten, kuluttajien ja yritysten kannalta. Kyse on myös sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta. |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että paikalliset ja alueelliset tiedotusvälineet ovat usein epäedullisessa asemassa kansainvälisiin verkkoalustoihin verrattuna, ja on vakuuttunut siitä, että tarvitaan yksityiskohtaisempaa EU:n huomiota, jotta voidaan puuttua monenlaisiin kysymyksiin, kuten tiedon epäsymmetriaan ja tietojen saatavuuteen, sillä verkkoalustojen vertikaalinen integroituminen ja kontrolloiva vaikutus rajoittavat merkittävästi saatavuutta sekä palvelujen ja sisällön valikoimaa. EU:n tulevissa direktiiveissä onkin tarpeen luoda mekanismeja sen varmistamiseksi, että verkkoalustat sisällyttävät tarjontaansa valtiollisten tai alueellisten viranomaisten tunnustamat paikalliset ja alueelliset tiedotusvälineet. Omien palvelujen suosiminen (automaattinen priorisointi) on vakava uhka moniarvoisuudelle ja reilulle kilpailulle. |
| --- | --- |

26.

| 27. | tähdentää, että tiedotusvälineiden vapaus, moniarvoisuus ja riippumattomuus sekä toimittajien turvallisuus ovat sananvapauden ja tiedonsaantioikeuden olennaisia osatekijöitä ja välttämättömiä EU:n ja sen jäsenvaltioiden demokraattisen toiminnan kannalta, ja antaa tässä yhteydessä tunnustusta työlle, jota riippumattomat ”vahtikoirat”, kuten Leipzigissa sijaitseva lehdistön ja tiedotusvälineiden vapauden eurooppalaisen keskus, tekevät. |
| --- | --- |

27.

Taloudelliset näkökohdat

| 28. | muistuttaa, että riippumattomilla paikallisilla ja alueellisilla tiedotusvälineillä on jatkuvia taloudellisia ongelmia markkinoilla liiketoimintamallistaan riippumatta ja että niiden tilanne on pahenemassa covid-19-pandemian vuoksi. |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee huolestuneena merkille, että EU:n jäsenvaltioiden audiovisuaalialan markkinoiden hajanaisuus on edelleen haaste teknologian ja mittakaavaetujen hyödyntämisen kannalta. |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee tyytyväisenä merkille, että eräät EU:n jäsenvaltiot ovat äskettäin päättäneet osoittaa huomattavia summia paikallisen ja alueellisen journalismin tukemiseen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | vahvistaa, että audiovisuaali- ja media-ala on strategisesti tärkeä Euroopan taloudelle ja sen kriisistä toipumiselle, ja suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomuksiin kehittää tämän alan elinkeinopoliittisia elementtejä tukeutuen alan kanssa innovoinnista käytävään vuoropuheluun ja erityiseen pääomasijoitusjärjestelyyn. |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että on myös hyödyllistä mitata ja arvioida media- ja audiovisuaalialan tukemisen alueellisia vaikutuksia (sekä maaseudun kehittämispotentiaalia), erityisesti kun otetaan huomioon näiden toimien vaikutus työpaikkojen luomiseen mediakeskuksissa. Tällä saattaa olla vaikutusta myös maaseudun kehitykseen, jos samalla tarjotaan kohdennetumpia mahdollisuuksia, joita luodaan elpymissuunnitelmien yhteydessä. |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että elokuvateattereilla on erityinen merkitys, sillä ne tarjoavat matalan kynnyksen kulttuuripalveluja ja kulttuuritarjonta on etenkin maaseudulla usein täysin niiden varassa. Komitea huomauttaa, että covid-19-pandemiasta johtuvilla kuukausia kestäneillä sulkutoimilla on elokuvateattereille erittäin vakavia seurauksia, ja katsoo, että eurooppalaisten elokuvateattereiden säilyttämiseksi on tarpeen, että elokuvia esitetään elokuvateattereissa yksinoikeudella riittävän pitkän aikaa ennen kuin niitä tarjotaan laajemmin kansainvälisillä tilausvideoalustoilla. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa edistämään audiovisuaalialan ja tiedotusvälineiden paikallisten ja alueellisten toimijoiden sekä julkishallinnon välistä yhteistyötä ja verkostojen luomista Euroopan tasolla, jotta voidaan toteuttaa yhteisiä hankkeita, kehittää synergioita ja vaihtaa hyviä käytäntöjä. |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää myönteisinä viimeaikaisia EU:n poliittisia aloitteita, joilla pyritään kuromaan umpeen kuilu teknologiseen innovointiin osoitettujen resurssien sekä audiovisuaali- ja media-alan kulttuuri- ja luovien näkökohtien välillä. |
| --- | --- |

35.

| 36. | pitää erityisen myönteisenä, että Euroopan komissio on ehdottanut mediaekosysteemin tukemiseen tehtävien investointien lisäämistä osoittamalla Luova Eurooppa -ohjelmasta 2021–2027 61 miljoonaa euroa laadukkaan journalismin, tiedotusvälineiden vapauden, medialukutaidon ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistämiseen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | suhtautuu lisäksi myönteisesti toimintasuunnitelman uuteen vuorovaikutteiseen työkaluun, jolla media-alan yrityksiä opastetaan eri tukivälineiden hyödyntämisessä, ja suosittaa, että paikallis- ja alueviranomaiset auttavat lisäämään tietoisuutta erityisesti paikallisille ja alueellisille tiedotusvälineille tarjolla olevista tukivälineistä. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kiinnittää huomiota siihen, että on tärkeää houkutella ammattitaitoista työvoimaa audiovisuaalisen median tuotannon alalle ja että erityisesti elokuva-alan ammateissa on jo pulaa osaavista työntekijöistä. Komitea peräänkuuluttaa tähän liittyen myös mahdollisuutta saada tukea Luova Eurooppa -ohjelman Media-lohkosta. |
| --- | --- |

38.

| 39. | suosittaa festivaaleille Luova Eurooppa -ohjelman 2021–2027 Media-lohkon puitteissa myönnettävän tuen uudelleenorganisointiin liittyen, että festivaaleja tuetaan jatkossakin pitkäjänteisesti ja tapahtumakohtaisesti eikä vain osana eurooppalaisia verkostoja, jotta voidaan turvata niiden yksilöllisyys ja laatu. |
| --- | --- |

39.

| 40. | suosittaa toimintasuunnitelman toimenpiteen 1 osalta vahvaa paikkalähtöistä lähestymistapaa ja tiivistä kumppanuutta paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja on valmis esittämään Euroopan komissiolle tässä yhteydessä esimerkkejä parhaista käytännöistä, jotka koskevat tällaisten toimenpiteiden yhdistämistä ja niiden sisällyttämistä EU:n jäsenvaltioiden elpymis- ja toimintasuunnitelmiin. |
| --- | --- |

40.

Paikalliset ja alueelliset tiedotusvälineet

| 41. | korostaa, että paikallisilla uutismedioilla on tärkeä rooli julkisessa elämässä ja poliittisessa keskustelussa, sillä ne edistävät poliittista tietämystä ja osallistumista. Riippumattomat paikalliset uutismediat toimivat yhteisön demokraattisena tukipilarina. |
| --- | --- |

41.

| 42. | on samaa mieltä siitä, että tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja riippumattomuuden suojelun on oltava keskeinen poliittinen tavoite, jota on korostettava myös tässä toimintasuunnitelmassa. |
| --- | --- |

42.

| 43. | huomauttaa, että paikallisten tiedotusvälineiden tehtävänä on muun muassa tarjota kansalaisille laadukkaan, kattavan ja kriittisen journalismin avulla tietoa valtaapitävistä ja julkisista asioista puolueettomasti ja tarkasti sekä mahdollisuus ottaa kantaa näihin asioihin. Paikalliset tiedotusvälineet edustavat omaa aluettaan ja auttavat ihmisiä tuntemaan itsensä osaksi yhteisöä, joka kokee yhteisöllisyyttä ennemminkin yhteisen paikallisen uutiskanavan kautta kuin pelkän maantieteellisen läheisyyden vuoksi. |
| --- | --- |

43.

| 44. | on huolissaan siitä, että harvaan asutuilla alueilla – toisin kuin tiheästi asutuilla kaupunkialueilla, joita palvelevat perinteiset paikalliset tiedotusvälineet ja digitaaliset alustat – ei useinkaan ole paikallisia – ei perinteisiä eikä digitaalisia – tiedotusvälineitä. Tällä hetkellä osa alueista saa siis vain vähän tai ei lainkaan journalistista huomiota. |
| --- | --- |

44.

| 45. | vahvistaa, että paikallis- ja aluetason uutiset ja kulttuuriohjelmat ovat keskeisellä sijalla alueellisissa julkisissa mediaorganisaatioissa kaikkialla Euroopassa. Alueelliset julkiset tiedotusvälineet edistävät osaltaan tiedotusvälineiden moninaisuutta alueilla ja osallistavat myös kansalaisia paikallis- ja alueviranomaisten sekä kulttuuri- ja sosiaalialan järjestöjen toimintaan. |
| --- | --- |

45.

| 46. | uskoo vakaasti, että alueellisten julkisten tiedotusvälineiden on oltava yleisön saatavilla kaikkien viestintäkanavien – radion, television ja internetin – kautta sekä sellaisten verkkoalustojen kautta, jotka tarjoavat radio- ja televisiopalveluja kyseisillä alueilla, jotta ne säilyisivät tarkoituksenmukaisina ja jotta ne täyttäisivät päätehtävänsä. Kansallisten erityisolosuhteiden vuoksi on myös tärkeää, että alueellisten tiedotusvälineiden lähetystoiminta voidaan varmistaa kaikkien mahdollisten jakelukanavien kautta, mukaan lukien kaapeli, maanpäällinen digitaalinen televisio, satelliitit ja internet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | ehdottaa, että useita toimintasuunnitelmaan sisältyviä toimenpiteitä, erityisesti toimenpidettä 1, voitaisiin vahvistaa paikallis- ja aluetasolla edellyttäen, että paikallisten toimijoiden valmiuksien kehittämiseen ollaan valmiita investoimaan. |
| --- | --- |

47.

Innovaatiot ja teknologia

| 48. | toistaa, että digitalisaatio voi tarjota mahdollisuuden houkutella uutta yleisöä, hyödyntää epätavanomaista sisältöä, tarjota uusia palveluja paikallisille ja alueellisille tiedotusvälineille ja edistää alueiden välistä kulttuuriyhteistyötä. Komitea katsoo, että vain monialainen digitalisaatio tarjoaa potentiaalia murroksellisille liiketoimintamalleille ja innovatiivisille digitaalisille palveluille ja tuotteille, mutta on huolissaan siitä, että tämän muutoksen kustannukset voivat olla merkittävä haaste paikallis- ja alueviranomaisille. |
| --- | --- |

48.

| 49. | muistuttaa tarpeesta kaventaa kaupunkien ja maaseudun välistä digitaalista kuilua ennakkoedellytyksenä sille, että maaseutualueilla voidaan käyttää digitaalisia tiedotusvälineitä ja että niiden väestöllä on pääsy kaikkeen saatavilla olevaan tietoon. |
| --- | --- |

49.

| 50. | panee merkille, että media-ala on eturintamassa meneillään olevassa datan, tekoälyn ja lohkoketjun vallankumouksessa, joka ei tunne maantieteellisiä rajoja, ja ehdottaa, että media-ala voisi olla keskeisessä asemassa Euroopan komission perustaman tekoälyä käsittelevän asiantuntijaryhmän laatimien eettisten suuntaviivojen testauksessa ja täytäntöönpanossa ja niiden mukauttamisessa media-alaan. |
| --- | --- |

50.

| 51. | pitää eurooppalaista kulttuuria ja elokuvaa erottamattomana osana eurooppalaista identiteettiä ja katsoo, että hyvin toimivat ja moniarvoiset mediaekosysteemit kaikkialla EU:ssa ovat keskeisessä asemassa eurooppalaisten arvojen ja elämäntapojen säilyttämisessä ja edistämisessä. Mediaekosysteemit ovat kaikki riippuvaisia tasapainoisten painopisteiden asettamisesta EU:n elpymissuunnitelmien täytäntöönpanolle esimerkiksi varmistamalla tiiviimpi yhteys yhtäältä EU:n audiovisuaali- ja mediapolitiikan ja toisaalta tutkimuksen ja innovoinnin välillä. |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa roolia, joka audiovisuaalialalla voi olla alueellisen ja paikallisen matkailun edistämisessä erityisesti maaseutualueilla esitellessään ja tehdessään luovalla tavalla tunnetuksi alueiden nähtävyyksiä ja edistäessään kestävää matkailua ja talouskehitystä. |
| --- | --- |

52.

| 53. | suhtautuu myönteisesti siihen, että toimintasuunnitelman avaintoimella varmistetaan datainfrastruktuurin osalta synergiat Horisontti Eurooppa -ohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kanssa, jotta voidaan edistää innovointia ja luovuutta ja varmistaa kaiken tyyppisten tiedotusvälineiden (julkisten ja kaupallisten, pienten ja suurten kanavien) esteetön saatavuus. Komitea korostaa, että näiden synergioiden olisi oltava myös paikallisten ja alueellisten tiedotusvälineiden ulottuvilla niiden omistus- ja hallintorakenteista riippumatta. Tämän vuoksi eurooppalaisessa tiedonvälityksessä ja audiovisuaalialan tuotannossa olisi vaadittava järjestelmällisesti investoimista monikieliseen tekstitykseen, viittomakieliseen tulkkaukseen ja kuvailutulkkaukseen sekä muihin vastaaviin tekniikkoihin. |
| --- | --- |

53.

| 54. | katsoo, että yksi Horisontti Eurooppa -ohjelman rooleista on avoimen lähdekoodin infrastruktuurin mediakomponenttien edistäminen. Se on edellytys onnistuneelle innovoinnille paitsi teknologian myös uusien liiketoimintamallien ja niiden käyttöönoton kannalta kaiken tyyppisissä tiedotusvälineissä. |
| --- | --- |

54.

| 55. | katsoo, että kaikissa asiaankuuluvissa EU:n rahoitusohjelmissa (Luova Eurooppa, Erasmus +, Horisontti 2020 jne.) tulee kiinnittää asianmukaisesti huomiota digitaalisen audiovisuaali- ja mediaympäristön edellyttämien taitojen kehittämistarpeisiin paikallisella ja alueellisella tasolla. Digitaalisten taitojen olisi tässä yhteydessä mentävä tieto- ja viestintätekniikan perustaitoja pidemmälle ja katettava myös media- ja informaatiolukutaito. |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa tarjoamaan kohdennettua tukea paikallis- ja aluetasolla, jotta voidaan perustaa eurooppalaisten teknologiakeskusten ohella eurooppalaisia mediateknologiakeskuksia, joissa keskitytään media-alan toimijoiden koulutukseen mm. käytettävissä olevan rahoituksen, myös elpymisrahoituksen, saannin ja median riippumattomuuden osalta. Näin mahdollistetaan kokeiluhankkeiden ja innovatiivisten eurooppalaisten ratkaisujen kehittäminen. |
| --- | --- |

56.

Tiedotusvälineiden riippumattomuus ja luotettavuus sekä kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen

| 57. | katsoo, että covid-19-pandemian kaltaisen terveyskriisin yhteydessä luotettavien tietojen saatavuus on olennaisen tärkeää, ja muistuttaa, että sekä julkiset että yksityiset tiedotusvälineet laadullisesti ja määrällisesti laajoine palveluvalikoimineen antavat tietoa, dokumentoivat tapahtumia ja tarjoavat viihdettä, koulutusta ja kulttuuria pandemian aikana paikallisella, alueellisella ja valtakunnallisella tasolla ja auttavat siten merkittävästi kriisiin liittyvien vaikeuksien selättämisessä. Komitea viittaa seuraaviin keskeisiin haasteisiin: viranomaisten hallussa olevien tietojen saatavuus, pääsy internetiin, riippumattomien tiedotusvälineiden suojelu ja edistäminen, kansanterveyteen liittyvä disinformaatio ja kansanterveyden valvonta. |
| --- | --- |

57.

| 58. | toistaa, että disinformaation uhkaan vastaamiseksi alueellisen hallinnon kaikilla tasoilla on toteutettava toimia, joilla tuetaan uutisten tarkistamiseen ja väestön medialukutaidon edistämiseen liittyvää työtä. |
| --- | --- |

58.

| 59. | muistuttaa Euroopan unionin perusoikeuskirjasta, jossa nimenomaisesti kehotetaan kunnioittamaan tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta, perusoikeudet mukaan luettuina, ja korostaa tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvaa suurta riskiä, eli taloudellista painetta, joka heikentää ammattimaista journalismia verkossa. Komitea odottaa, että Euroopan komissio käyttää digipalvelusäädöstä ja digimarkkinasäädöstä korjatakseen markkinoiden toimintapuutteita ja puuttuakseen teknologiajättien ja uutismediayritysten väliseen epätasapainoiseen suhteeseen. Tässä yhteydessä on kuitenkin kunnioitettava jäsenvaltioiden sääntelyvaltaa tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamisessa. |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa tiedotusvälineiden luotettavuuden pohjautuvan niiden riippumattomuuteen ja sananvapauteen. Sen vastakohdan muodostaa tilanne, jossa valtion elimellä tai valtiovallasta riippumattomalla organisaatiolla on yksinomainen toimivalta päättää, mitkä julkaisut ovat luotettavia, miten pääsyä alustoille valvotaan ja mitkä sisällöt työnnetään taka-alalle. |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa toimintasuunnitelman asiaankuuluvien toimenpiteiden osalta erityisesti kansalaisten osallistumista ja kansalaisille koituvia hyötyjä, jotka ovat keskeinen kriteeri hankkeiden tukemisessa, ja painottaa medialukutaidon parantamista erityisesti nuorten keskuudessa. |
| --- | --- |

61.

| 62. | katsoo, että on edistettävä media- ja informaatiolukutaitoa, jotta voidaan torjua disinformaatiota ja auttaa kansalaisia luovimaan digitaalisten medioiden ympäristössä, sekä edistettävä sellaista mediaekosysteemiä, joka tuottaa laadukkaita sisältöjä ja harjoittaa eettistä itsesääntelyä disinformaation ja valeuutisten torjumiseksi. |
| --- | --- |

62.

| 63. | suhtautuu myönteisesti siihen, että toimintasuunnitelmassa keskitytään kansalaisiin ja erityisesti oikeuteen käyttää moniarvoista, monimuotoista ja riippumatonta mediaympäristöä, myös alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

63.

| 64. | korostaa tiedotusvälineiden riippumattomuutta ajatellen, että kaikenlainen taloudellinen tuki tiedotusvälineille voi olla ensisijaisesti lyhyen aikavälin ratkaisu ja sen on oltava aidosti yleisluonteista. Komitea katsoo, että yksilöityä tukea olisi rajoitettava, jotta vapaiden markkinoiden rahoittama journalismi säilyy. Tällaisten poikkeuksellisten toimenpiteiden yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota markkinoiden vääristymien välttämiseen ja tiedotusvälineiden riippumattomuuteen. |
| --- | --- |

64.

| 65. | katsoo, että audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän (ERGA) olisi edistettävä kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa tiedotusvälineitä koskevaa tietoisuutta kehitettäessä, erityisesti kun on kyse riippumattomien kansallisten sääntelyviranomaisten tuki-, tutkimus-, tiedotus-, yhteistyö- ja arviointitoimista sekä kansallisten sääntelyviranomaisten, mediapalvelujen tarjoajien ja oppilaitosten välisistä yhteistyömuodoista. |
| --- | --- |

65.

Sääntelykehys

| 66. | korostaa, että on tärkeää konkretisoida Euroopan komission sitoumusta tähdätä toimiviin eurooppalaisiin mediamarkkinoihin, ja on vakuuttunut siitä, että tämän ongelman onnistunut ratkaisu saattaa ulottua datasäädäntöä pidemmälle, sillä siihen olisi sisällyttävä kansallisten ja EU:n kilpailupoliittisten välineiden aktiivinen käyttö, jotta voidaan välttää esimerkiksi se, että tärkeät infrastruktuurit ovat vain rajoitetusti Euroopan markkinoille tulevien uusien toimijoiden saatavilla. |
| --- | --- |

66.

| 67. | toistaa, että EU:n audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan politiikan olisi perustuttava laajemman toiminta-alan kokonaisvaltaiseen näkemykseen kaikilla mediaan liittyvillä aloilla (esimerkiksi kilpailu, tekijänoikeudet ja data), ja että EU:n päätöksenteossa tarvitaan monialaisempaa lähestymistapaa audiovisuaali- ja media-alaan nähden. Komitea kehottaa hahmottelemaan yksityiskohtaisemman pitkän aikavälin vision koko Euroopan audiovisuaali- ja media-alasta. |
| --- | --- |

67.

| 68. | katsoo, että EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden datapolitiikan yhteydessä tarvitaan erityistä sääntelyä, jotta voidaan hyödyntää tehokkaiden kansainvälisten, tilausvideopalveluja tuottavien alustojen kasvavaa liiketoimintaa Euroopassa kaikkien eurooppalaisten hyväksi. |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa laatimaan yksityiskohtaisemman EU:n politiikan, jolla pyritään luomaan aidosti tasapuoliset toimintaedellytykset, joita sovelletaan kaikkiin audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajiin, mukaan lukien tietojen jakamista, kilpailun valvontaa ja verohelpotuksia koskevat säännöt, ja sallimaan alan pienempien markkinatoimijoiden kohdalla poikkeuksia, mikä lisää sisällön monimuotoisuutta ja paikallista tuotantoa. |
| --- | --- |

69.

| 70. | on vakuuttunut siitä, että digitaalisia palveluja koskevan säädöksen, demokratiatoimintasuunnitelman ja tiedotusvälineitä koskevan toimintasuunnitelman välinen tiiviimpi poliittinen koordinointi EU:n tasolla on hyödyksi: ne johtavat samaan yhteiseen tavoitteeseen, eli kohti teknisesti kehittynyttä, eettistä ja taloudellisesti vakaata ekosysteemiä, joka kykenee kilpailemaan kansainvälisesti. |
| --- | --- |

70.

| 71. | on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että audiovisuaalisen sisällön saatavuuden ja jakelun parantaminen vastaa kasvavaan rajatylittävään kysyntään (myös raja-alueilla) ja hyödyttää myös kielivähemmistöjä, mitä EU:n politiikoilla on tuettava. Geoblokkausta olisi edelleen rajoitettava ja vähennettävä, jotta ala voi kehittyä vapaammin kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

71.

Hallinnointi

| 72. | katsoo erityisesti toimintasuunnitelman toimenpiteen 1 osalta, että vahva paikkalähtöinen lähestymistapa ja tiivis kumppanuus paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ovat tehokas tapa saavuttaa sen tavoitteet. |
| --- | --- |

72.

| 73. | on sitoutunut tämän toimintasuunnitelman yhteisiin jatkotoimiin Euroopan komission kanssa sellaisten täytäntöönpanotoimenpiteiden kehittämiseksi, joilla tarjotaan mahdollisimman suuret mahdollisuudet paikallisille ja alueellisille tiedotusvälineille kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

73.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

III Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

Interactio – etäkokous – AK:n 144. täysistunto, 5.5.2021–7.5.2021

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/76 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/76

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta: ”Rajat ylittävät terveysuhat ja tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen tehtävät”

(2021/C 300/14)

| Esittelijä: | Olgierd GEBLEWICZ (PL, EPP), Länsi-Pommerin voivodikunnan aluejohtaja |
| --- | --- |

Esittelijä:

Olgierd GEBLEWICZ (PL, EPP), Länsi-Pommerin voivodikunnan aluejohtaja

Alustavat huomiot

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| — | tukee Euroopan komission suunnitelmia laatia vahvempi ja kattavampi kehys, jossa Euroopan unioni – kunnioittaen toissijaisuusperiaatetta ja jäsenvaltioiden ensisijaista vastuuta terveydenhuollosta ja kriisivalmiudesta – voi vastata nopeasti ja käynnistää valmius- ja reagointitoimia rajat ylittävien terveysuhkien tapauksessa kaikkialla EU:n alueella. |
| --- | --- |

—

tukee Euroopan komission suunnitelmia laatia vahvempi ja kattavampi kehys, jossa Euroopan unioni – kunnioittaen toissijaisuusperiaatetta ja jäsenvaltioiden ensisijaista vastuuta terveydenhuollosta ja kriisivalmiudesta – voi vastata nopeasti ja käynnistää valmius- ja reagointitoimia rajat ylittävien terveysuhkien tapauksessa kaikkialla EU:n alueella.

| — | muistuttaa, että 19:ssä Euroopan unionin jäsenvaltiossa vastuu kansanterveydestä ei kuulu ainoastaan valtakunnalliselle tasolle, vaan se on suurelta osin hajautettu, ja että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä toimivalta kansallisessa terveydenhuoltojärjestelmässä, ja vaatii siksi sisällyttämään selkeämmän valtiotasoa alemman tason näkökulman. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että 19:ssä Euroopan unionin jäsenvaltiossa vastuu kansanterveydestä ei kuulu ainoastaan valtakunnalliselle tasolle, vaan se on suurelta osin hajautettu, ja että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä toimivalta kansallisessa terveydenhuoltojärjestelmässä, ja vaatii siksi sisällyttämään selkeämmän valtiotasoa alemman tason näkökulman.

| — | huomauttaa, että covid-19-pandemiasta on tullut todellinen stressitesti, joka paljastaa vakavia puutteita valmiuksissa, rajat ylittävässä viestinnässä ja jäsenvaltioiden ja raja-alueiden välisessä yhteistyössä terveysuhkien torjumiseksi. Yksittäisten jäsenvaltioiden mutta myös yksittäisten alueiden soveltamat epidemiologiset lähestymistavat ovat olleet hyvin erilaisia, mikä on aiheuttanut paitsi terveydellisiä myös sosiaalisia ja taloudellisia haittavaikutuksia. |
| --- | --- |

—

huomauttaa, että covid-19-pandemiasta on tullut todellinen stressitesti, joka paljastaa vakavia puutteita valmiuksissa, rajat ylittävässä viestinnässä ja jäsenvaltioiden ja raja-alueiden välisessä yhteistyössä terveysuhkien torjumiseksi. Yksittäisten jäsenvaltioiden mutta myös yksittäisten alueiden soveltamat epidemiologiset lähestymistavat ovat olleet hyvin erilaisia, mikä on aiheuttanut paitsi terveydellisiä myös sosiaalisia ja taloudellisia haittavaikutuksia.

| — | katsoo, että koska Euroopan alueiden komitea on kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisia edustava toimielin, sen edustajat olisi otettava tarkkailijoina mukaan kansanterveysuhkia käsittelevien EU:n tasolla perustettavien kokoonpanojen, toimikuntien ja työryhmien työhön ja erityisesti kansanterveysuhkia käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan. |
| --- | --- |

—

katsoo, että koska Euroopan alueiden komitea on kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisia edustava toimielin, sen edustajat olisi otettava tarkkailijoina mukaan kansanterveysuhkia käsittelevien EU:n tasolla perustettavien kokoonpanojen, toimikuntien ja työryhmien työhön ja erityisesti kansanterveysuhkia käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan.

| — | kehottaa ottamaan käyttöön tehokkaita välineitä raja-alueiden, myös Euroopan unionin ulkorajoilla sijaitsevien alueiden, välistä koordinointia varten ja ehdottaa alueidenvälisten rajat ylittävien yhteysryhmien perustamista. |
| --- | --- |

—

kehottaa ottamaan käyttöön tehokkaita välineitä raja-alueiden, myös Euroopan unionin ulkorajoilla sijaitsevien alueiden, välistä koordinointia varten ja ehdottaa alueidenvälisten rajat ylittävien yhteysryhmien perustamista.

| — | toteaa, että vaikka terveyspolitiikka kuuluu edelleen ensisijaisesti ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen jäsenvaltioiden vastuulle, Euroopan tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa on tarpeen pohtia EU:n toimivaltuuksien syventämistä terveysalalla (SEUT-sopimuksen 168 artikla), jotta voidaan puuttua valtioiden rajat ylittäviin vakaviin terveysuhkiin solidaarisesti koko Euroopan unionissa ottaen huomioon terveysalan rakenteiden moninaisuus valtiotasoa alemmilla tasoilla ja jäsenvaltioiden terveysviranomaisten erilaiset toimivaltuudet. Näiden uusien toimivaltuuksien myötä komissiolla olisi muun muassa oltava mahdollisuus todeta virallisesti kansanterveysuhka unionin tasolla. |
| --- | --- |

—

toteaa, että vaikka terveyspolitiikka kuuluu edelleen ensisijaisesti ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen jäsenvaltioiden vastuulle, Euroopan tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa on tarpeen pohtia EU:n toimivaltuuksien syventämistä terveysalalla (SEUT-sopimuksen 168 artikla), jotta voidaan puuttua valtioiden rajat ylittäviin vakaviin terveysuhkiin solidaarisesti koko Euroopan unionissa ottaen huomioon terveysalan rakenteiden moninaisuus valtiotasoa alemmilla tasoilla ja jäsenvaltioiden terveysviranomaisten erilaiset toimivaltuudet. Näiden uusien toimivaltuuksien myötä komissiolla olisi muun muassa oltava mahdollisuus todeta virallisesti kansanterveysuhka unionin tasolla.

| — | muistuttaa, että covid-pandemiaan on liittynyt merkittäviä liikkumisvapauden rajoituksia Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että covid-pandemiaan on liittynyt merkittäviä liikkumisvapauden rajoituksia Euroopan unionissa.

I   MUUTOSEHDOTUKSET

A.   Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 1082/2013/EU kumoamisesta

Muutosehdotus 1

5 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien unionin virastojen kanssa unionin terveyskriisi- ja pandemiasuunnitelman, jäljempänä ”unionin valmius- ja reagointisuunnitelma”, jotta voidaan tukea tehokasta ja koordinoitua reagointia rajat ylittäviin terveysuhkiin unionin tasolla. | 1.   Komissio laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien unionin virastojen kanssa unionin terveyskriisi- ja pandemiasuunnitelman, jäljempänä ”unionin valmius- ja reagointisuunnitelma”, jotta voidaan tukea tehokasta ja koordinoitua reagointia rajat ylittäviin terveysuhkiin unionin tasolla. |
| 2.   Unionin valmius- ja reagointisuunnitelmalla täydennetään 6 artiklan mukaisesti laadittuja kansallisia valmius- ja reagointisuunnitelmia. | 2.   Unionin valmius- ja reagointisuunnitelmalla täydennetään 6 artiklan mukaisesti laadittuja kansallisia valmius- ja reagointisuunnitelmia. |
| 3.   Unionin valmius- ja reagointisuunnitelmaan on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen hallinnointia, kapasiteettia ja voimavaroja koskevia järjestelyjä: | 3.   Unionin valmius- ja reagointisuunnitelmaan on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen hallinnointia, kapasiteettia ja voimavaroja koskevia järjestelyjä: |
| a) | oikea-aikainen yhteistyö komission, jäsenvaltioiden ja unionin virastojen välillä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Komissio laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien unionin virastojen kanssa unionin terveyskriisi- ja pandemiasuunnitelman, jäljempänä ”unionin valmius- ja reagointisuunnitelma”, jotta voidaan tukea tehokasta ja koordinoitua reagointia rajat ylittäviin terveysuhkiin unionin tasolla.

1.   Komissio laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien unionin virastojen kanssa unionin terveyskriisi- ja pandemiasuunnitelman, jäljempänä ”unionin valmius- ja reagointisuunnitelma”, jotta voidaan tukea tehokasta ja koordinoitua reagointia rajat ylittäviin terveysuhkiin unionin tasolla.

2.   Unionin valmius- ja reagointisuunnitelmalla täydennetään 6 artiklan mukaisesti laadittuja kansallisia valmius- ja reagointisuunnitelmia.

2.   Unionin valmius- ja reagointisuunnitelmalla täydennetään 6 artiklan mukaisesti laadittuja kansallisia valmius- ja reagointisuunnitelmia.

3.   Unionin valmius- ja reagointisuunnitelmaan on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen hallinnointia, kapasiteettia ja voimavaroja koskevia järjestelyjä:

3.   Unionin valmius- ja reagointisuunnitelmaan on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen hallinnointia, kapasiteettia ja voimavaroja koskevia järjestelyjä:

a)

oikea-aikainen yhteistyö komission, jäsenvaltioiden ja unionin virastojen välillä;

| a) | oikea-aikainen yhteistyö komission, jäsenvaltioiden
  , niiden alueiden ja paikallisyhteisöjen
  sekä unionin virastojen välillä; |
| --- | --- |

a)

oikea-aikainen yhteistyö komission, jäsenvaltioiden
  , niiden alueiden ja paikallisyhteisöjen
  sekä unionin virastojen välillä;

, niiden alueiden ja paikallisyhteisöjen

| b) | turvallinen tietojenvaihto komission, unionin virastojen ja jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

b)

turvallinen tietojenvaihto komission, unionin virastojen ja jäsenvaltioiden välillä;

| b) | turvallinen tietojenvaihto komission, unionin virastojen ja jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

b)

turvallinen tietojenvaihto komission, unionin virastojen ja jäsenvaltioiden välillä;

| c) | epidemiologinen seuranta ja yleinen seuranta; |
| --- | --- |

c)

epidemiologinen seuranta ja yleinen seuranta;

| c) | epidemiologinen seuranta ja yleinen seuranta; |
| --- | --- |

c)

epidemiologinen seuranta ja yleinen seuranta;

| d) | varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä; |
| --- | --- |

d)

varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä;

| d) | varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä; |
| --- | --- |

d)

varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä;

| e) | riski- ja kriisiviestintä; |
| --- | --- |

e)

riski- ja kriisiviestintä;

| e) | riski- ja kriisiviestintä; |
| --- | --- |

e)

riski- ja kriisiviestintä;

| f) | terveyttä koskevat valmius- ja reagointitoimet sekä alojen välinen yhteistyö; |
| --- | --- |

f)

terveyttä koskevat valmius- ja reagointitoimet sekä alojen välinen yhteistyö;

| f) | terveyttä koskevat valmius- ja reagointitoimet sekä alojen välinen yhteistyö; |
| --- | --- |

f)

terveyttä koskevat valmius- ja reagointitoimet sekä alojen välinen yhteistyö;

| g) | suunnitelman hallinnointi. |
| --- | --- |

g)

suunnitelman hallinnointi.

| g) | suunnitelman hallinnointi. |
| --- | --- |

g)

suunnitelman hallinnointi.

4.   Unionin valmius- ja reagointisuunnitelmaan on sisällyttävä alueiden välisen valmiuden osatekijöitä, jotta voidaan suunnitella johdonmukaisia monialaisia rajat ylittäviä kansanterveystoimenpiteitä, erityisesti kun otetaan huomioon testauskapasiteetti, kontaktien jäljitys, laboratoriot ja erikois- tai tehohoito naapurialueilla. Suunnitelmiin on sisällyttävä valmius- ja reagointikeinot, joilla puututaan tilanteeseen niiden ihmisten osalta, joilla riskit ovat suurempia.

4.   Unionin valmius- ja reagointisuunnitelmaan on sisällyttävä alueiden välisen valmiuden osatekijöitä, jotta voidaan suunnitella johdonmukaisia monialaisia rajat ylittäviä kansanterveystoimenpiteitä, erityisesti kun otetaan huomioon testauskapasiteetti, kontaktien jäljitys, laboratoriot ja erikois- tai tehohoito naapurialueilla.
  Alueet otetaan poliittisella tasolla täysimääräisesti mukaan näiden suunnitelmien laatimiseen ja täytäntöönpanoon.
  Suunnitelmiin on sisällyttävä valmius- ja reagointikeinot, joilla puututaan tilanteeseen niiden ihmisten osalta, joilla riskit ovat suurempia.

5.   Jotta unionin valmius- ja reagointisuunnitelman toimivuus voidaan varmistaa, komissio toteuttaa stressitestejä, harjoituksia ja sekä toiminnan aikaisia että sen jälkeisiä tarkasteluja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.

5.   Jotta unionin valmius- ja reagointisuunnitelman toimivuus voidaan varmistaa, komissio toteuttaa stressitestejä, harjoituksia ja sekä toiminnan aikaisia että sen jälkeisiä tarkasteluja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.

Muutosehdotus 2

Muutosehdotus 2

6 artikla

Kansalliset valmius- ja reagointisuunnitelmat

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Valmistellessaan kansallisia valmius- ja reagointisuunnitelmia kunkin jäsenvaltion on toimittava koordinoidusti komission kanssa, jotta suunnitelma on johdonmukainen unionin valmius- ja reagointisuunnitelmaan nähden ja lisäksi ilmoitettava viipymättä komissiolle ja terveysturvakomitealle kaikista kansallisen suunnitelman merkittävistä muutoksista. | 1.   Valmistellessaan kansallisia valmius- ja reagointisuunnitelmia kunkin jäsenvaltion on toimittava koordinoidusti komission kanssa, jotta suunnitelma on johdonmukainen unionin valmius- ja reagointisuunnitelmaan nähden ja lisäksi ilmoitettava viipymättä komissiolle ja terveysturvakomitealle kaikista kansallisen suunnitelman merkittävistä muutoksista.


  Siellä missä paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä vastuu kansanterveydestä kansallisessa terveydenhuoltojärjestelmässä, kansallisiin suunnitelmiin olisi sisällytettävä valtiotasoa alemman tason valmius- ja reagointisuunnitelmia.






  2.
     
  Kansallisissa valmius- ja reagointisuunnitelmissa olisi korostettava mahdollisuutta tai tarvetta perustaa raja-alueille alueidenvälisiä rajat ylittäviä yhteysryhmiä valmistelemaan ja koordinoimaan alueiden toimia rajan molemmin puolin terveysuhan tapauksessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Valmistellessaan kansallisia valmius- ja reagointisuunnitelmia kunkin jäsenvaltion on toimittava koordinoidusti komission kanssa, jotta suunnitelma on johdonmukainen unionin valmius- ja reagointisuunnitelmaan nähden ja lisäksi ilmoitettava viipymättä komissiolle ja terveysturvakomitealle kaikista kansallisen suunnitelman merkittävistä muutoksista.

1.   Valmistellessaan kansallisia valmius- ja reagointisuunnitelmia kunkin jäsenvaltion on toimittava koordinoidusti komission kanssa, jotta suunnitelma on johdonmukainen unionin valmius- ja reagointisuunnitelmaan nähden ja lisäksi ilmoitettava viipymättä komissiolle ja terveysturvakomitealle kaikista kansallisen suunnitelman merkittävistä muutoksista.

Siellä missä paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä vastuu kansanterveydestä kansallisessa terveydenhuoltojärjestelmässä, kansallisiin suunnitelmiin olisi sisällytettävä valtiotasoa alemman tason valmius- ja reagointisuunnitelmia.

2.
     
  Kansallisissa valmius- ja reagointisuunnitelmissa olisi korostettava mahdollisuutta tai tarvetta perustaa raja-alueille alueidenvälisiä rajat ylittäviä yhteysryhmiä valmistelemaan ja koordinoimaan alueiden toimia rajan molemmin puolin terveysuhan tapauksessa.

Perustelu

Perustelu

Kun kyse on alueellisesta toimivallasta, alueiden osallistuminen ei ole pelkkä vaihtoehto.

Ehdotettujen muutosten selitys

Ehdotettujen muutosten selitys

Itsestään selvä

Muutosehdotus 3

Muutosehdotus 3

7 artikla

Valmius- ja reagointisuunnittelusta raportointi

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | kansallisten reagointisuunnitelmien täytäntöönpano, tarvittaessa myös alueellisella ja paikallisella tasolla, siten, että niihin sisältyy epidemioihin reagointi; mikrobilääkeresistenssi, terveydenhuoltoon liittyvät infektiot ja muut erityisnäkökohdat. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

kansallisten reagointisuunnitelmien täytäntöönpano, tarvittaessa myös alueellisella ja paikallisella tasolla, siten, että niihin sisältyy epidemioihin reagointi; mikrobilääkeresistenssi, terveydenhuoltoon liittyvät infektiot ja muut erityisnäkökohdat.

| c) | kansallisten reagointisuunnitelmien täytäntöönpano, tarvittaessa myös alueellisella ja paikallisella tasolla, siten, että niihin sisältyy epidemioihin reagointi; mikrobilääkeresistenssi, terveydenhuoltoon liittyvät infektiot
  , alueelliset tilastot
  ja muut erityisnäkökohdat. |
| --- | --- |

c)

kansallisten reagointisuunnitelmien täytäntöönpano, tarvittaessa myös alueellisella ja paikallisella tasolla, siten, että niihin sisältyy epidemioihin reagointi; mikrobilääkeresistenssi, terveydenhuoltoon liittyvät infektiot
  , alueelliset tilastot
  ja muut erityisnäkökohdat.

, alueelliset tilastot

Raporttiin on sisällytettävä, kun se on merkityksellistä, unionin ja kansallisten suunnitelmien mukaisia alueiden välisiä valmius- ja reagointitekijöitä, jotka kattavat erityisesti olemassa olevan kapasiteetin, resurssit ja koordinointimekanismit naapurialueilla.

Raporttiin on sisällytettävä, kun se on merkityksellistä, unionin ja kansallisten suunnitelmien mukaisia alueiden välisiä
  ja rajatylittäviä
  valmius- ja reagointitekijöitä, jotka kattavat erityisesti olemassa olevan kapasiteetin, resurssit ja koordinointimekanismit naapurialueilla.

ja rajatylittäviä

Alue- ja paikallisviranomaiset olisi otettava mukaan laadittaessa raportteja, joissa käsitellään niiden vastuualoihin liittyviä aiheita ja erityisesti edellä c alakohdassa mainittuja aiheita.

Alue- ja paikallisviranomaiset olisi otettava mukaan laadittaessa raportteja, joissa käsitellään niiden vastuualoihin liittyviä aiheita ja erityisesti edellä c alakohdassa mainittuja aiheita.

2.   Komissio asettaa 1 kohdan mukaisesti saadut tiedot terveysturvakomitean saataville kertomuksessa, joka laaditaan yhteistyössä ECDC:n ja muiden merkityksellisten unionin virastojen ja elinten kanssa joka toinen vuosi.

2.   Komissio asettaa 1 kohdan mukaisesti saadut tiedot terveysturvakomitean saataville kertomuksessa, joka laaditaan yhteistyössä ECDC:n ja muiden merkityksellisten unionin virastojen ja elinten kanssa joka toinen vuosi.

Kertomukseen on sisällytettävä maakohtaisia profiileja, jotta voidaan seurata edistymistä ja laatia toimintasuunnitelmia kansallisella tasolla havaittujen puutteiden korjaamiseksi.

Kertomukseen on sisällytettävä maakohtaisia profiileja, jotta voidaan seurata edistymistä ja laatia toimintasuunnitelmia kansallisella tasolla
  tai valtiotasoa alemmilla tasoilla
  havaittujen puutteiden korjaamiseksi.

tai valtiotasoa alemmilla tasoilla

Muutosehdotus 4

Muutosehdotus 4

9 artikla

Komission kertomus valmiussuunnittelusta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden 7 artiklan mukaisesti toimittamien tietojen ja 8 artiklassa tarkoitetuista tarkastuksista saatujen tulosten pohjalta komissio toimittaa viimeistään heinäkuussa 2022 ja sen jälkeen joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen valmius- ja reagointisuunnittelun tilanteesta ja saavutetusta edistymisestä unionin tasolla. | 1.   Jäsenvaltioiden 7 artiklan mukaisesti toimittamien tietojen ja 8 artiklassa tarkoitetuista tarkastuksista saatujen tulosten pohjalta komissio toimittaa viimeistään heinäkuussa 2022 ja sen jälkeen joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  sekä Euroopan alueiden komitealle
  kertomuksen valmius- ja reagointisuunnittelun tilanteesta ja saavutetusta edistymisestä unionin tasolla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltioiden 7 artiklan mukaisesti toimittamien tietojen ja 8 artiklassa tarkoitetuista tarkastuksista saatujen tulosten pohjalta komissio toimittaa viimeistään heinäkuussa 2022 ja sen jälkeen joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen valmius- ja reagointisuunnittelun tilanteesta ja saavutetusta edistymisestä unionin tasolla.

1.   Jäsenvaltioiden 7 artiklan mukaisesti toimittamien tietojen ja 8 artiklassa tarkoitetuista tarkastuksista saatujen tulosten pohjalta komissio toimittaa viimeistään heinäkuussa 2022 ja sen jälkeen joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  sekä Euroopan alueiden komitealle
  kertomuksen valmius- ja reagointisuunnittelun tilanteesta ja saavutetusta edistymisestä unionin tasolla.

Muutosehdotus 5

Muutosehdotus 5

10 artikla

Valmius- ja reagointisuunnittelun koordinointi terveysturvakomiteassa

Lisätään alakohta.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | f) | alueellisen rajatylittävän yhteistyön tukeminen terveydenhuollon alalla niillä alueilla, jotka ovat mahdollisesti tai tosiasiallisesti vaarassa, ja alueidenvälisten rajat ylittävien yhteysryhmien toiminnan koordinointi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

f)

f)

alueellisen rajatylittävän yhteistyön tukeminen terveydenhuollon alalla niillä alueilla, jotka ovat mahdollisesti tai tosiasiallisesti vaarassa, ja alueidenvälisten rajat ylittävien yhteysryhmien toiminnan koordinointi.

alueellisen rajatylittävän yhteistyön tukeminen terveydenhuollon alalla niillä alueilla, jotka ovat mahdollisesti tai tosiasiallisesti vaarassa, ja alueidenvälisten rajat ylittävien yhteysryhmien toiminnan koordinointi.

Perustelu

Perustelu

Terveysturvakomitean työn alueellinen osa mahdollistaa raja-alueiden sujuvan osallistumisen kriisitoimiin ja auttaa välttämään viestintäongelmia, joita on havaittu useaan otteeseen covid-19-pandemian aikana vuonna 2020.

Muutosehdotus 6

Muutosehdotus 6

11 artikla

Terveydenhuollon ja kansanterveysalan henkilöstön koulutus

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla koulutuksella pyritään tarjoamaan mainitussa kohdassa tarkoitetulle henkilöstölle tietoa ja taitoja, jotka ovat tarpeen erityisesti 6 artiklassa tarkoitettujen kansallisten valmiussuunnitelmien laatimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi ja sellaisten toimien täytäntöönpanemiseksi, joilla vahvistetaan kriisivalmiutta ja seurantavalmiuksia, mukaan lukien digitaalisten välineiden käyttö. | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla koulutuksella pyritään tarjoamaan mainitussa kohdassa tarkoitetulle henkilöstölle tietoa ja taitoja, jotka ovat tarpeen erityisesti 6 artiklassa tarkoitettujen kansallisten valmiussuunnitelmien laatimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi ja sellaisten toimien täytäntöönpanemiseksi, joilla vahvistetaan kriisivalmiutta ja seurantavalmiuksia, mukaan lukien digitaalisten välineiden käyttö.
  Koulutus on suunnattu myös paikallis- ja alueviranomaisille, joilla on toimivaltaa terveydenhuollon alalla, jotta voidaan tukea valmiuksien kehittämistä valtiotasoa alemmalla tasolla. |
| [– –] | [– –] |
| 5.   Komissio voi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tukea ohjelmien järjestämistä terveydenhuolto- ja kansanterveysalan henkilöstön tilapäistä vaihtoa varten kahden tai useamman jäsenvaltion välillä sekä jäsenvaltiosta toiseen tapahtuvia henkilöstön tilapäisiä siirtoja varten. | 5.   Komissio voi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tukea ohjelmien järjestämistä terveydenhuolto- ja kansanterveysalan henkilöstön tilapäistä vaihtoa varten kahden tai useamman jäsenvaltion välillä sekä jäsenvaltiosta toiseen tapahtuvia henkilöstön tilapäisiä siirtoja varten.


  Tällaisia toimia olisi toteutettava erityisesti niillä raja-alueilla, missä alue- ja paikallisviranomaisilla on merkittävää toimivaltaa terveydenhuollon alalla, muun muassa kouluttamalla alueidenvälisissä rajat ylittävissä yhteysryhmissä työskenteleviä henkilöitä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla koulutuksella pyritään tarjoamaan mainitussa kohdassa tarkoitetulle henkilöstölle tietoa ja taitoja, jotka ovat tarpeen erityisesti 6 artiklassa tarkoitettujen kansallisten valmiussuunnitelmien laatimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi ja sellaisten toimien täytäntöönpanemiseksi, joilla vahvistetaan kriisivalmiutta ja seurantavalmiuksia, mukaan lukien digitaalisten välineiden käyttö.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla koulutuksella pyritään tarjoamaan mainitussa kohdassa tarkoitetulle henkilöstölle tietoa ja taitoja, jotka ovat tarpeen erityisesti 6 artiklassa tarkoitettujen kansallisten valmiussuunnitelmien laatimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi ja sellaisten toimien täytäntöönpanemiseksi, joilla vahvistetaan kriisivalmiutta ja seurantavalmiuksia, mukaan lukien digitaalisten välineiden käyttö.
  Koulutus on suunnattu myös paikallis- ja alueviranomaisille, joilla on toimivaltaa terveydenhuollon alalla, jotta voidaan tukea valmiuksien kehittämistä valtiotasoa alemmalla tasolla.

[– –]

[– –]

5.   Komissio voi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tukea ohjelmien järjestämistä terveydenhuolto- ja kansanterveysalan henkilöstön tilapäistä vaihtoa varten kahden tai useamman jäsenvaltion välillä sekä jäsenvaltiosta toiseen tapahtuvia henkilöstön tilapäisiä siirtoja varten.

5.   Komissio voi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tukea ohjelmien järjestämistä terveydenhuolto- ja kansanterveysalan henkilöstön tilapäistä vaihtoa varten kahden tai useamman jäsenvaltion välillä sekä jäsenvaltiosta toiseen tapahtuvia henkilöstön tilapäisiä siirtoja varten.

Tällaisia toimia olisi toteutettava erityisesti niillä raja-alueilla, missä alue- ja paikallisviranomaisilla on merkittävää toimivaltaa terveydenhuollon alalla, muun muassa kouluttamalla alueidenvälisissä rajat ylittävissä yhteysryhmissä työskenteleviä henkilöitä.

Perustelu

Perustelu

Toimivaltajako voi olla erilainen eri jäsenvaltioissa, mutta paikallis- ja alueviranomaiset ovat usein mukana hallinnoimassa sekä kunnallisia sairaaloita että pelastuspalvelua. Niiltä puuttuu kuitenkin erityisalan koulutusta tai -valmiuksia. Usein henkilöstövajeesta kärsiville kunnallisille palveluille kohdennettu koulutus on ehdottoman tarpeellista. Se mahdollistaisi nopeammat reagointiajat ja tehokkaammat toimet.

Muutosehdotus 7

Muutosehdotus 7

13 artiklan 8 kohta

Epidemiologinen seuranta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 8.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat jäsenvaltiossa 1 kohdassa tarkoitetusta epidemiologisesta seurannasta. | 8.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat jäsenvaltiossa 1 kohdassa tarkoitetusta epidemiologisesta seurannasta.
  Tätä seurantaa kehitetään myös alueellisesti, erityisesti alueellisten tilastojen avulla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

8.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat jäsenvaltiossa 1 kohdassa tarkoitetusta epidemiologisesta seurannasta.

8.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat jäsenvaltiossa 1 kohdassa tarkoitetusta epidemiologisesta seurannasta.
  Tätä seurantaa kehitetään myös alueellisesti, erityisesti alueellisten tilastojen avulla.

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 8

Muutosehdotus 8

19 artiklan 3 kohta

Hälytysilmoitus

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ilmoitusta tehdessään kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja komissio toimittavat varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän kautta viipymättä kaikki saatavilla ja hallussaan olevat merkitykselliset tiedot, joista voi olla apua reagoinnin koordinoinnissa, kuten: | Ilmoitusta tehdessään kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja komissio toimittavat varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän kautta viipymättä kaikki saatavilla ja hallussaan olevat merkitykselliset tiedot, joista voi olla apua reagoinnin koordinoinnissa, kuten: |
| a) | taudinaiheuttajan tyyppi ja alkuperä, |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ilmoitusta tehdessään kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja komissio toimittavat varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän kautta viipymättä kaikki saatavilla ja hallussaan olevat merkitykselliset tiedot, joista voi olla apua reagoinnin koordinoinnissa, kuten:

Ilmoitusta tehdessään kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja komissio toimittavat varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän kautta viipymättä kaikki saatavilla ja hallussaan olevat merkitykselliset tiedot, joista voi olla apua reagoinnin koordinoinnissa, kuten:

a)

taudinaiheuttajan tyyppi ja alkuperä,

| a) | taudinaiheuttajan tyyppi ja alkuperä, |
| --- | --- |

a)

taudinaiheuttajan tyyppi ja alkuperä,

| b) | tapauksen tai taudinpurkauksen päivämäärä ja paikka, |
| --- | --- |

b)

tapauksen tai taudinpurkauksen päivämäärä ja paikka,

| b) | tapauksen tai taudinpurkauksen päivämäärä ja paikka, |
| --- | --- |

b)

tapauksen tai taudinpurkauksen päivämäärä ja paikka,

| c) | tartunta- tai leviämistapa, |
| --- | --- |

c)

tartunta- tai leviämistapa,

| c) | asianomaiset alueet, |
| --- | --- |

c)

asianomaiset alueet,

asianomaiset alueet,

| d
  ) | toksikologiset tiedot, |
| --- | --- |

d
  )

d

toksikologiset tiedot,

| d
  ) | tartunta- tai leviämistapa, |
| --- | --- |

d
  )

d

tartunta- tai leviämistapa,

| e
  ) | havaitsemis- ja vahvistusmenetelmät, |
| --- | --- |

e
  )

e

havaitsemis- ja vahvistusmenetelmät,

| e
  ) | toksikologiset tiedot, |
| --- | --- |

e
  )

e

toksikologiset tiedot,

| f
  ) | riskit kansanterveydelle, |
| --- | --- |

f
  )

f

riskit kansanterveydelle,

| f
  ) | havaitsemis- ja vahvistusmenetelmät, |
| --- | --- |

f
  )

f

havaitsemis- ja vahvistusmenetelmät,

| g
  ) | kansanterveystoimenpiteet, jotka on toteutettu tai jotka on tarkoitus toteuttaa kansallisella tasolla, |
| --- | --- |

g
  )

g

kansanterveystoimenpiteet, jotka on toteutettu tai jotka on tarkoitus toteuttaa kansallisella tasolla,

| g
  ) | riskit kansanterveydelle, |
| --- | --- |

g
  )

g

riskit kansanterveydelle,

| h
  ) | muut kuin kansanterveystoimenpiteet, |
| --- | --- |

h
  )

h

muut kuin kansanterveystoimenpiteet,

| h
  ) | kansanterveystoimenpiteet, jotka on toteutettu tai jotka on tarkoitus toteuttaa kansallisella tasolla, |
| --- | --- |

h
  )

h

kansanterveystoimenpiteet, jotka on toteutettu tai jotka on tarkoitus toteuttaa kansallisella tasolla,

| i
  ) | lääketieteellisten vastatoimien kiireellinen tarve tai puute, |
| --- | --- |

i
  )

i

lääketieteellisten vastatoimien kiireellinen tarve tai puute,

| i
  ) | muut kuin kansanterveystoimenpiteet, |
| --- | --- |

i
  )

i

muut kuin kansanterveystoimenpiteet,

| j
  ) | rajat ylittävää hätäapua koskevat pyynnöt ja tarjoukset, |
| --- | --- |

j
  )

j

rajat ylittävää hätäapua koskevat pyynnöt ja tarjoukset,

| j
  ) | lääketieteellisten vastatoimien kiireellinen tarve tai puute, |
| --- | --- |

j
  )

j

lääketieteellisten vastatoimien kiireellinen tarve tai puute,

| k
  ) | henkilötiedot, joita tarvitaan 26 artiklan mukaiseen kontaktien jäljitykseen, |
| --- | --- |

k
  )

k

henkilötiedot, joita tarvitaan 26 artiklan mukaiseen kontaktien jäljitykseen,

| k
  ) | rajat ylittävää hätäapua koskevat pyynnöt ja tarjoukset, |
| --- | --- |

k
  )

k

rajat ylittävää hätäapua koskevat pyynnöt ja tarjoukset,

| l
  ) | kaikki muut kyseisen vakavan rajat ylittävän terveysuhkan kannalta merkitykselliset tiedot. |
| --- | --- |

l
  )

l

kaikki muut kyseisen vakavan rajat ylittävän terveysuhkan kannalta merkitykselliset tiedot.

| l
  ) | henkilötiedot, joita tarvitaan 26 artiklan mukaiseen kontaktien jäljitykseen, |
| --- | --- |

l
  )

l

henkilötiedot, joita tarvitaan 26 artiklan mukaiseen kontaktien jäljitykseen,

| m
  ) | kaikki muut kyseisen vakavan rajat ylittävän terveysuhkan kannalta merkitykselliset tiedot. |
| --- | --- |

m
  )

m

kaikki muut kyseisen vakavan rajat ylittävän terveysuhkan kannalta merkitykselliset tiedot.

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

B.   Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 851/2004 muuttamisesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 851/2004 muuttamisesta

Muutosehdotus 9

Muutosehdotus 9

3 artikla

Keskuksen toimeksianto ja tehtävät

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2. g) | laatii komission tai terveysturvakomitean pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tartuntatautien ja muiden kansanterveyteen liittyvien terveysnäkökohtien hoitoon ja hallintaan liittyviä ohjeita yhteistyössä asianomaisten yhteisöjen kanssa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2. g)

laatii komission tai terveysturvakomitean pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tartuntatautien ja muiden kansanterveyteen liittyvien terveysnäkökohtien hoitoon ja hallintaan liittyviä ohjeita yhteistyössä asianomaisten yhteisöjen kanssa;

| 2. g) | laatii komission tai terveysturvakomitean pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tartuntatautien ja muiden kansanterveyteen liittyvien terveysnäkökohtien hoitoon ja hallintaan liittyviä ohjeita yhteistyössä asianomaisten yhteisöjen kanssa
  , mukaan lukien raja-alueille ja kauttakulkukeskuksille suunnattuja ohjeita rajat ylittävien terveysuhkien varalta
  ; |
| --- | --- |

2. g)

laatii komission tai terveysturvakomitean pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tartuntatautien ja muiden kansanterveyteen liittyvien terveysnäkökohtien hoitoon ja hallintaan liittyviä ohjeita yhteistyössä asianomaisten yhteisöjen kanssa
  , mukaan lukien raja-alueille ja kauttakulkukeskuksille suunnattuja ohjeita rajat ylittävien terveysuhkien varalta
  ;

, mukaan lukien raja-alueille ja kauttakulkukeskuksille suunnattuja ohjeita rajat ylittävien terveysuhkien varalta

Perustelu

Perustelu

Raja-alueet ja liikenteen solmukohdat olivat covid-19-pandemian yhteydessä jonkin aikaa ilman ohjausta ennen kuin kansalliset toimenpiteet tulivat voimaan. Jos ECDC:ltä saadaan varhaisessa vaiheessa ohjeita, vaikka epävirallisia ja ei-sitovia, se helpottaisi yhteistä varhaista reagointia paikallis- ja aluetasolla koko EU:ssa ennen kohdennettujen kansallisten toimenpiteiden käyttöönottoa.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

5 artikla

Erikoistuneiden verkostojen toiminta ja verkostoitumistoiminnot

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 2. h) | varmistaa, että tietoa kerätään mahdollisuuksien mukaan valtiotasoa alemmilta tasoilta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2. h)

2. h)

varmistaa, että tietoa kerätään mahdollisuuksien mukaan valtiotasoa alemmilta tasoilta.

Perustelu

Perustelu

ECDC:lle kohdistettu pyyntö kerätä tietoja valtiotasoa alemmilta tasoilta perustuu covid-19-pandemiasta saatuihin kokemuksiin: eräillä alueilla epidemiologinen tilanne poikkesi kansallisesta keskiarvosta tai naapurialueilla vallitsevasta tilanteesta.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

5 b artikla

Valmius- ja reagointisuunnittelu

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. c) | helpottaa jäsenvaltioiden valmius- ja reagointisuunnittelun itsearviointia ja ulkoista arviointia sekä edistää asetuksen (EU) .../... [julkaisutoimisto: lisätään asetuksen SCBTH numero [ISC/2020/12524]] 7 ja 8 artiklassa tarkoitettua valmius- ja reagointisuunnittelusta raportointia ja sen tarkastamista; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1. c)

helpottaa jäsenvaltioiden valmius- ja reagointisuunnittelun itsearviointia ja ulkoista arviointia sekä edistää asetuksen (EU) .../... [julkaisutoimisto: lisätään asetuksen SCBTH numero [ISC/2020/12524]] 7 ja 8 artiklassa tarkoitettua valmius- ja reagointisuunnittelusta raportointia ja sen tarkastamista;

| 1. c) | helpottaa jäsenvaltioiden valmius- ja reagointisuunnittelun itsearviointia ja ulkoista arviointia
  , mukaan lukien valtiotasoa alemmat raja-alueiden ja kauttakulkukeskusten valmius- ja reagointisuunnitelmat,
  sekä edistää asetuksen (EU) .../... [julkaisutoimisto: lisätään asetuksen SCBTH numero [ISC/2020/12524]] 7 ja 8 artiklassa tarkoitettua valmius- ja reagointisuunnittelusta raportointia ja sen tarkastamista; |
| --- | --- |

1. c)

helpottaa jäsenvaltioiden valmius- ja reagointisuunnittelun itsearviointia ja ulkoista arviointia
  , mukaan lukien valtiotasoa alemmat raja-alueiden ja kauttakulkukeskusten valmius- ja reagointisuunnitelmat,
  sekä edistää asetuksen (EU) .../... [julkaisutoimisto: lisätään asetuksen SCBTH numero [ISC/2020/12524]] 7 ja 8 artiklassa tarkoitettua valmius- ja reagointisuunnittelusta raportointia ja sen tarkastamista;

, mukaan lukien valtiotasoa alemmat raja-alueiden ja kauttakulkukeskusten valmius- ja reagointisuunnitelmat,

Perustelu

Perustelu

Alueet, joilla on merkittävää toimivaltaa terveydenhuollon alalla, ovat reagoineet covid-19-pandemiaan omilla suunnitelmillaan ja toimenpiteillään. Riippumattomat ohjeet ja tarkastukset olisivat auttaneet vaihtamaan tietoja ja parantamaan ensivaiheen reagoinnin laatua.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

5 b artikla

Valmius- ja reagointisuunnittelu

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 1. l) | laatii suosituksia terveysuhkiin reagoimista koskevien alueellisten toimien rajat ylittävästä koordinoinnista ja yhteensovittamisesta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1. l)

1. l)

laatii suosituksia terveysuhkiin reagoimista koskevien alueellisten toimien rajat ylittävästä koordinoinnista ja yhteensovittamisesta;

Perustelu

Perustelu

Alueet, joilla on merkittävää toimivaltaa terveydenhuollon alalla, ovat reagoineet covid-19-pandemiaan omilla suunnitelmillaan ja toimenpiteillään. Riippumattomat ohjeet ja tarkastukset olisivat auttaneet vaihtamaan tietoja ja parantamaan ensivaiheen reagoinnin laatua.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

8 artikla

Varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän toiminta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Keskuksen on mahdollisuuksien mukaan koordinoitava toimintaansa tiiviisti alueellisten rajat ylittävien terveysalan yhteysryhmien kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.
     
  Keskuksen on mahdollisuuksien mukaan koordinoitava toimintaansa tiiviisti alueellisten rajat ylittävien terveysalan yhteysryhmien kanssa.

Perustelu

Perustelu

Vaihtomahdollisuuksien puute on vaikeuttanut asianmukaista reagointia raja-alueilla kriisiaikoina. Yhteiset rajatylittävät yhteysryhmät, jotka jakavat tietoja ECDC:n ja viranomaisten kanssa kaikilla tasoilla, antaisivat toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuuden tehdä tietoon perustuvia päätöksiä.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

A.   Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 1082/2013/EU kumoamisesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 1082/2013/EU kumoamisesta

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | muistuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklasta: ”kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu” ja 196 artiklasta: ”unioni kannustaa jäsenvaltioita keskinäiseen yhteistyöhön niiden järjestelmien tehostamiseksi, joilla on tarkoitus ehkäistä ennalta luonnon tai ihmisen aiheuttamia suuronnettomuuksia ja suojautua niiltä”. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklasta: ”kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu” ja 196 artiklasta: ”unioni kannustaa jäsenvaltioita keskinäiseen yhteistyöhön niiden järjestelmien tehostamiseksi, joilla on tarkoitus ehkäistä ennalta luonnon tai ihmisen aiheuttamia suuronnettomuuksia ja suojautua niiltä”.

| 2. | viittaa terveysalan EU4Health-ohjelmasta antamassaan lausunnossa ilmaistuun sitoumukseen ”asettaa terveys etusijalle Euroopan tasolla ja tukea paikallis- ja alueyhteisöjä torjuttaessa syöpää ja epidemioita rajatylittävän terveydenhuoltoalan yhteistyön sekä terveydenhuoltojärjestelmien nykyaikaistamisen avulla”. |
| --- | --- |

2.

viittaa terveysalan EU4Health-ohjelmasta antamassaan lausunnossa ilmaistuun sitoumukseen ”asettaa terveys etusijalle Euroopan tasolla ja tukea paikallis- ja alueyhteisöjä torjuttaessa syöpää ja epidemioita rajatylittävän terveydenhuoltoalan yhteistyön sekä terveydenhuoltojärjestelmien nykyaikaistamisen avulla”.

| 3. | muistuttaa ”yhteinen terveys” -periaatteesta, jonka mukaan terveys on luonteeltaan horisontaalinen aihe, joka on valtavirtaistettava Euroopan unionin politiikan kaikilla aloilla ja kaikissa toimissa. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa ”yhteinen terveys” -periaatteesta, jonka mukaan terveys on luonteeltaan horisontaalinen aihe, joka on valtavirtaistettava Euroopan unionin politiikan kaikilla aloilla ja kaikissa toimissa.

| 4. | ottaa huomioon 29. tammikuuta 2020 julkaistun Euroopan komission työohjelman, jossa todetaan, että eurooppalaisessa elämäntavassa ”kyse on yhteisten ratkaisujen löytämisestä yhteisiin haasteisiin ja siitä, että ihmisille annetaan heidän tarvitsemansa taidot ja että heidän terveyteensä ja hyvinvointiinsa panostetaan”. |
| --- | --- |

4.

ottaa huomioon 29. tammikuuta 2020 julkaistun Euroopan komission työohjelman, jossa todetaan, että eurooppalaisessa elämäntavassa ”kyse on yhteisten ratkaisujen löytämisestä yhteisiin haasteisiin ja siitä, että ihmisille annetaan heidän tarvitsemansa taidot ja että heidän terveyteensä ja hyvinvointiinsa panostetaan”.

| 5. | muistuttaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (1) 1 artiklan mukaisesti on toteutettava toimenpiteitä, joilla helpotetaan turvallisen ja laadukkaan rajat ylittävän terveydenhuollon saatavuutta ja edistetään jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä terveyden alalla kunnioittaen samalla täysimääräisesti kansallista toimivaltaa terveydenhuollon järjestämisessä ja tarjoamisessa. |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (1

| 6. | muistuttaa, että vuoden 2017 Eurobarometri-tietojen mukaan yli 70 prosenttia eurooppalaisista odottaa EU:lta enemmän toimia terveyden alalla. Terveys on nyt enemmän kuin koskaan EU:n kansalaisten perustava huolenaihe: he oikeutetusti odottavat EU:lta aktiivisempaa roolia tällä alalla. |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että vuoden 2017 Eurobarometri-tietojen mukaan yli 70 prosenttia eurooppalaisista odottaa EU:lta enemmän toimia terveyden alalla. Terveys on nyt enemmän kuin koskaan EU:n kansalaisten perustava huolenaihe: he oikeutetusti odottavat EU:lta aktiivisempaa roolia tällä alalla.

| 7. | korostaa, että covid-19-kriisistä saadut kokemukset antavat EU:lle mahdollisuuden luoda parempi alueidenvälinen kehys kansalaistensa terveyteen kohdistuvien rajat ylittävien uhkien seurantaa ja torjuntaa varten. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että covid-19-kriisistä saadut kokemukset antavat EU:lle mahdollisuuden luoda parempi alueidenvälinen kehys kansalaistensa terveyteen kohdistuvien rajat ylittävien uhkien seurantaa ja torjuntaa varten.

| 8. | huomauttaa, että pandemian torjunnan lisäksi EU:lla on vakava terveydenhuoltojärjestelmien epätasa-arvoon ja lääketieteellisen henkilökunnan jatkuvaan puutteeseen tietyillä aloilla liittyvä ongelma, johon on myös kiinnitettävä huomiota. |
| --- | --- |

8.

huomauttaa, että pandemian torjunnan lisäksi EU:lla on vakava terveydenhuoltojärjestelmien epätasa-arvoon ja lääketieteellisen henkilökunnan jatkuvaan puutteeseen tietyillä aloilla liittyvä ongelma, johon on myös kiinnitettävä huomiota.

| 9. | on huolissaan siitä, että ehdotuksessa ei käsitellä riittävästi alue- ja paikallistasoa ja että rajat ylittäviä kysymyksiä käsitellään pikemminkin valtioiden rajojen kuin raja-alueiden erityistarpeiden näkökulmasta. |
| --- | --- |

9.

on huolissaan siitä, että ehdotuksessa ei käsitellä riittävästi alue- ja paikallistasoa ja että rajat ylittäviä kysymyksiä käsitellään pikemminkin valtioiden rajojen kuin raja-alueiden erityistarpeiden näkökulmasta.

Paikallis- ja alueviranomaisten roolin vahvistaminen torjuntatoimien suunnittelussa ja valmistelussa

Paikallis- ja alueviranomaisten roolin vahvistaminen torjuntatoimien suunnittelussa ja valmistelussa

| 10. | kiinnittää huomiota siihen, että 27 jäsenvaltiosta 19:ssä päävastuu terveydenhuollosta, hoivasta ja kansanterveydestä on annettu paikallis- ja alueviranomaisille, ja kehottaa siksi osallistamaan paikallis- ja alueviranomaiset täysipainoisesti kansallisten valmius- ja reagointisuunnitelmien laatimiseen, arviointiin ja torjuntatoimien valmisteluun. |
| --- | --- |

10.

kiinnittää huomiota siihen, että 27 jäsenvaltiosta 19:ssä päävastuu terveydenhuollosta, hoivasta ja kansanterveydestä on annettu paikallis- ja alueviranomaisille, ja kehottaa siksi osallistamaan paikallis- ja alueviranomaiset täysipainoisesti kansallisten valmius- ja reagointisuunnitelmien laatimiseen, arviointiin ja torjuntatoimien valmisteluun.

| 11. | korostaa tarvetta kehittää täytäntöönpanomekanismeja alueellisella tasolla. Kansallisten valmius- ja reagointisuunnitelmien täytäntöönpanon tehokkuus riippuu siitä, kuinka tiiviisti kansalliset hallitukset sitouttavat aluetason mukaan toimintaan. |
| --- | --- |

11.

korostaa tarvetta kehittää täytäntöönpanomekanismeja alueellisella tasolla. Kansallisten valmius- ja reagointisuunnitelmien täytäntöönpanon tehokkuus riippuu siitä, kuinka tiiviisti kansalliset hallitukset sitouttavat aluetason mukaan toimintaan.

| 12. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen järjestää jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien stressitestejä, jotta voidaan varmistaa unionin valmius- ja reagointisuunnitelman toimivuus. Komitea muistuttaa, että asianomaisten jäsenvaltioiden alueet ja kunnat olisi toimivaltuuksiensa mukaisesti otettava kaikilta osin mukaan näihin stressitesteihin. |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen järjestää jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien stressitestejä, jotta voidaan varmistaa unionin valmius- ja reagointisuunnitelman toimivuus. Komitea muistuttaa, että asianomaisten jäsenvaltioiden alueet ja kunnat olisi toimivaltuuksiensa mukaisesti otettava kaikilta osin mukaan näihin stressitesteihin.

| 13. | suhtautuu myönteisesti komission ajatukseen tarjota terveydenhuollon ammattilaisille koulutusta kansallisten valmiussuunnitelmien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa, jotta voidaan parantaa kriisivalmiutta, myös käyttämällä digitaalisia välineitä, mutta katsoo, että tämä koulutus olisi ulotettava paikallis- ja aluehallinnon terveysasioista vastaavalle henkilöstölle silloin, kun näillä hallintotasoilla on merkittävä vastuu kansanterveydestä. |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti komission ajatukseen tarjota terveydenhuollon ammattilaisille koulutusta kansallisten valmiussuunnitelmien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa, jotta voidaan parantaa kriisivalmiutta, myös käyttämällä digitaalisia välineitä, mutta katsoo, että tämä koulutus olisi ulotettava paikallis- ja aluehallinnon terveysasioista vastaavalle henkilöstölle silloin, kun näillä hallintotasoilla on merkittävä vastuu kansanterveydestä.

| 14. | korostaa joustavuuden tarvetta ylhäältä alaspäin suuntautuvien toimien yhdistämisessä paikalliseen ja alueelliseen tietämykseen ja toimiin. |
| --- | --- |

14.

korostaa joustavuuden tarvetta ylhäältä alaspäin suuntautuvien toimien yhdistämisessä paikalliseen ja alueelliseen tietämykseen ja toimiin.

| 15. | korostaa, että kansalaisten ja paikallisviranomaisten osallistaminen auttaisi parantamaan kriisinsietokykyä. Tähän prosessiin olisi otettava mukaan myös toimijoita, joiden näkökulma voi poiketa lainsäätäjien näkemyksestä. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että kansalaisten ja paikallisviranomaisten osallistaminen auttaisi parantamaan kriisinsietokykyä. Tähän prosessiin olisi otettava mukaan myös toimijoita, joiden näkökulma voi poiketa lainsäätäjien näkemyksestä.

| 16. | kehottaa kiinnittämään huomiota kansanterveyteen liittyvään valistukseen ja tietoisuuden lisäämiseen suuren yleisön keskuudessa. Paikallis- ja alueviranomaisten rooli tällä alalla on keskeinen. |
| --- | --- |

16.

kehottaa kiinnittämään huomiota kansanterveyteen liittyvään valistukseen ja tietoisuuden lisäämiseen suuren yleisön keskuudessa. Paikallis- ja alueviranomaisten rooli tällä alalla on keskeinen.

| 17. | vaatii tukemaan digitaalisia yhteyksiä ja koulutusta alueellisissa terveydenhuoltolaitoksissa ja edistämään etälääketiedettä, jotta voidaan tarjota tehokkaampaa hoitoa älykkäiden keskusten ja liikkuvien monialaisten tiimien avulla. |
| --- | --- |

17.

vaatii tukemaan digitaalisia yhteyksiä ja koulutusta alueellisissa terveydenhuoltolaitoksissa ja edistämään etälääketiedettä, jotta voidaan tarjota tehokkaampaa hoitoa älykkäiden keskusten ja liikkuvien monialaisten tiimien avulla.

Raja-alueet

Raja-alueet

| 18. | kehottaa kiinnittämään huomiota EU:n sisä- ja ulkorajoilla sijaitsevien alueiden erityiseen rooliin ja erityisiin haasteisiin sekä raja-alueiden välisen terveysalan yhteistyön malleihin, joita on kehitetty useita vuosia, sekä hyötyihin, joita tällaiset ratkaisut tuovat paikallisyhteisöille. |
| --- | --- |

18.

kehottaa kiinnittämään huomiota EU:n sisä- ja ulkorajoilla sijaitsevien alueiden erityiseen rooliin ja erityisiin haasteisiin sekä raja-alueiden välisen terveysalan yhteistyön malleihin, joita on kehitetty useita vuosia, sekä hyötyihin, joita tällaiset ratkaisut tuovat paikallisyhteisöille.

| 19. | ehdottaa, että tehostetaan toimia paikallis- ja alueyhteisöjen teknologiapohjaisten terveysjärjestelmien suojelemiseksi mahdollisilta kyberhyökkäyksiltä, jotka voisivat vaarantaa jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien koko toiminnan. Tavanomaisissakin olosuhteissa kriittisten ja pandemiatilanteessa vieläkin tärkeämpien järjestelmien vahvistamiseksi tarvitaan koordinoitua suunnittelua ja keskitettyä neuvontaa. |
| --- | --- |

19.

ehdottaa, että tehostetaan toimia paikallis- ja alueyhteisöjen teknologiapohjaisten terveysjärjestelmien suojelemiseksi mahdollisilta kyberhyökkäyksiltä, jotka voisivat vaarantaa jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien koko toiminnan. Tavanomaisissakin olosuhteissa kriittisten ja pandemiatilanteessa vieläkin tärkeämpien järjestelmien vahvistamiseksi tarvitaan koordinoitua suunnittelua ja keskitettyä neuvontaa.

| 20. | huomauttaa, että nykyinen kriisi on tuonut esiin rajat ylittävään terveydenhuoltojärjestelmään kohdistuvat uhat ja luonut lisäesteitä alueiden väliselle yhteistyölle. Erilaisista säännöksistä johtuvat toimivaltaerot ja hallinnolliset vaikeudet ovat nousseet suuriksi haasteiksi pyrittäessä tehostamaan ja parantamaan terveydenhuoltoa raja-alueilla. |
| --- | --- |

20.

huomauttaa, että nykyinen kriisi on tuonut esiin rajat ylittävään terveydenhuoltojärjestelmään kohdistuvat uhat ja luonut lisäesteitä alueiden väliselle yhteistyölle. Erilaisista säännöksistä johtuvat toimivaltaerot ja hallinnolliset vaikeudet ovat nousseet suuriksi haasteiksi pyrittäessä tehostamaan ja parantamaan terveydenhuoltoa raja-alueilla.

| 21. | kehottaa ottamaan pikaisesti käyttöön asianmukaiset oikeudelliset ratkaisut ja kannustinjärjestelmän ja edistämään hyviä käytäntöjä raja-alueiden välisen yhteistyön parantamiseksi kestävällä tavalla terveydenhuollon alalla, erityisesti ottamalla huomioon mahdollisuuden tai tarpeen perustaa kansallisten valmius- ja reagointisuunnitelmien puitteissa alueidenvälisiä rajat ylittäviä yhteysryhmiä, jotka valmistelevat ja koordinoivat alueiden toimia rajan molemmin puolin terveysuhan tapauksessa. |
| --- | --- |

21.

kehottaa ottamaan pikaisesti käyttöön asianmukaiset oikeudelliset ratkaisut ja kannustinjärjestelmän ja edistämään hyviä käytäntöjä raja-alueiden välisen yhteistyön parantamiseksi kestävällä tavalla terveydenhuollon alalla, erityisesti ottamalla huomioon mahdollisuuden tai tarpeen perustaa kansallisten valmius- ja reagointisuunnitelmien puitteissa alueidenvälisiä rajat ylittäviä yhteysryhmiä, jotka valmistelevat ja koordinoivat alueiden toimia rajan molemmin puolin terveysuhan tapauksessa.

| 22. | korostaa, että kun potilas saa hoitoa ulkomailla, se tapahtuu useimmiten naapurialueella ja että raja-alueiden välinen yhteistyö on näin ollen onnistumisen keskeinen edellytys. |
| --- | --- |

22.

korostaa, että kun potilas saa hoitoa ulkomailla, se tapahtuu useimmiten naapurialueella ja että raja-alueiden välinen yhteistyö on näin ollen onnistumisen keskeinen edellytys.

| 23. | ehdottaa rajat ylittävän terveydenhuollon ammattilaisen ”aseman” luomista helpottamaan terveydenhuollon ammattilaisten liikkuvuutta. Komitea katsoo, että terveydenhuollon ammattilaisten liikkuvuuden helpottamiseksi Euroopassa olisi hyödyllistä vahvistaa ammattipätevyyden vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmää ja edistää yhdenmukaisia koulutusrakenteita. |
| --- | --- |

23.

ehdottaa rajat ylittävän terveydenhuollon ammattilaisen ”aseman” luomista helpottamaan terveydenhuollon ammattilaisten liikkuvuutta. Komitea katsoo, että terveydenhuollon ammattilaisten liikkuvuuden helpottamiseksi Euroopassa olisi hyödyllistä vahvistaa ammattipätevyyden vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmää ja edistää yhdenmukaisia koulutusrakenteita.

| 24. | kehottaa siksi komissiota esittämään ehdotuksen, jolla taataan rajanylitysmahdollisuuksien vähimmäistaso ja tähän liittyen rajat ylittävä terveysalan yhteistyö, jotta tämän alan palvelujen tarjontaa voidaan ylläpitää tai tarvittaessa vahvistaa myös covid-19-pandemian kaltaisissa kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

24.

kehottaa siksi komissiota esittämään ehdotuksen, jolla taataan rajanylitysmahdollisuuksien vähimmäistaso ja tähän liittyen rajat ylittävä terveysalan yhteistyö, jotta tämän alan palvelujen tarjontaa voidaan ylläpitää tai tarvittaessa vahvistaa myös covid-19-pandemian kaltaisissa kriisitilanteissa.

| 25. | ehdottaa, että edistetään pysyvää terveysalan yhteistyötä koskevien sopimusten tekemistä eri maiden toimivaltaisten viranomaisten välillä eri tasoilla, jotta voidaan varmistaa potilaiden siirtomahdollisuus kriisitilanteissa. Sopimuksissa on otettava huomioon myös se, että EU:lla on yhteiset rajat kolmansien maiden kanssa. |
| --- | --- |

25.

ehdottaa, että edistetään pysyvää terveysalan yhteistyötä koskevien sopimusten tekemistä eri maiden toimivaltaisten viranomaisten välillä eri tasoilla, jotta voidaan varmistaa potilaiden siirtomahdollisuus kriisitilanteissa. Sopimuksissa on otettava huomioon myös se, että EU:lla on yhteiset rajat kolmansien maiden kanssa.

B.   Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 851/2004 muuttamisesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 851/2004 muuttamisesta

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 26. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen vahvistaa Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) toimeksiantoa terveysuhkiin keskittyvästä mekanismista annetussa lausunnossa esitetyn kehotuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

26.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen vahvistaa Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) toimeksiantoa terveysuhkiin keskittyvästä mekanismista annetussa lausunnossa esitetyn kehotuksen mukaisesti.

| 27. | katsoo, että ECDC:n toimeksiannon laajentaminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan kehittää EU:n yhteisiä strategioita rajat ylittävien terveysuhkien käsittelyyn. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että ECDC:n toimeksiannon laajentaminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan kehittää EU:n yhteisiä strategioita rajat ylittävien terveysuhkien käsittelyyn.

| 28. | suosittaa, että ECDC kerää uuden toimeksiantonsa puitteissa tietoja valtiotasoa alemmilta tasoilta ja parantaa raja-alueiden ja kauttakulkukeskusten välistä yhteistyötä rajat ylittävien terveysuhkien tapauksessa. |
| --- | --- |

28.

suosittaa, että ECDC kerää uuden toimeksiantonsa puitteissa tietoja valtiotasoa alemmilta tasoilta ja parantaa raja-alueiden ja kauttakulkukeskusten välistä yhteistyötä rajat ylittävien terveysuhkien tapauksessa.

| 29. | korostaa, että tiivis yhteistyö ECDC:n kanssa auttaa parantamaan valmiussuunnittelua, reagointia sekä raportointia ja tarkastuksia paikallis- ja aluehallinnossa, erityisesti raja-alueilla, ja kehottaa hyväksymään asianmukaisia säännöksiä, joiden nojalla alueviranomaiset voivat järjestää nopeita rajat ylittäviä toimia ja koordinointia pandemiatilanteessa. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että tiivis yhteistyö ECDC:n kanssa auttaa parantamaan valmiussuunnittelua, reagointia sekä raportointia ja tarkastuksia paikallis- ja aluehallinnossa, erityisesti raja-alueilla, ja kehottaa hyväksymään asianmukaisia säännöksiä, joiden nojalla alueviranomaiset voivat järjestää nopeita rajat ylittäviä toimia ja koordinointia pandemiatilanteessa.

| 30. | toivoo, että ECDC antaa ei-sitovia suosituksia ja ehdotuksia riskinhallinnasta erityisesti raja-alueille. |
| --- | --- |

30.

toivoo, että ECDC antaa ei-sitovia suosituksia ja ehdotuksia riskinhallinnasta erityisesti raja-alueille.

| 31. | korostaa, että on tärkeää ylläpitää valmiuksia EU:n terveysalan erityistyöryhmän käyttöön ottamiseksi ja lähettämiseksi jäsenvaltioihin avustamaan paikallisissa vastatoimissa. |
| --- | --- |

31.

korostaa, että on tärkeää ylläpitää valmiuksia EU:n terveysalan erityistyöryhmän käyttöön ottamiseksi ja lähettämiseksi jäsenvaltioihin avustamaan paikallisissa vastatoimissa.

| 32. | toteaa, että jäsenvaltioiden operatiivisten yhteyspisteiden ja paikallis- ja aluetason terveydenhuoltoyksiköitä valvovien toimivaltaisten viranomaisten tiivis yhteistyö lisää merkittävästi epidemiologisen seurannan tehokkuutta. |
| --- | --- |

32.

toteaa, että jäsenvaltioiden operatiivisten yhteyspisteiden ja paikallis- ja aluetason terveydenhuoltoyksiköitä valvovien toimivaltaisten viranomaisten tiivis yhteistyö lisää merkittävästi epidemiologisen seurannan tehokkuutta.

| 33. | korostaa, että terveydenhuollon toimintayksiköillä on tuoreimmat tiedot, mukaan lukien epidemiologista tilannetta koskevat tietokannat. Komitea suosittaakin, että niitä valvovat alue- ja paikallisviranomaiset osallistetaan yhdenmukaistettujen tiedotusjärjestelmien valmisteluun ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

33.

korostaa, että terveydenhuollon toimintayksiköillä on tuoreimmat tiedot, mukaan lukien epidemiologista tilannetta koskevat tietokannat. Komitea suosittaakin, että niitä valvovat alue- ja paikallisviranomaiset osallistetaan yhdenmukaistettujen tiedotusjärjestelmien valmisteluun ja toteuttamiseen.

| 34. | korostaa, että jäsenvaltioiden on sovittava yhteisestä tilastoprotokollasta, joka mahdollistaa covid-19-kriisin ja tulevien pandemioiden vaikutuksia koskevien tietojen vertailukelpoisuuden. Tämä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja Eurostatin yhdessä kehittämä käytäntö voisi perustua NUTS 2 -tason tietoihin, jotta helpotettaisiin Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöä yhdistäviä poliittisia toimia. |
| --- | --- |

34.

korostaa, että jäsenvaltioiden on sovittava yhteisestä tilastoprotokollasta, joka mahdollistaa covid-19-kriisin ja tulevien pandemioiden vaikutuksia koskevien tietojen vertailukelpoisuuden. Tämä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja Eurostatin yhdessä kehittämä käytäntö voisi perustua NUTS 2 -tason tietoihin, jotta helpotettaisiin Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöä yhdistäviä poliittisia toimia.

| 35. | katsoo, että ECDC voi toteuttaa epidemiologista seurantaa sellaisten integroitujen järjestelmien avulla, jotka mahdollistavat reaaliaikaisen seurannan hyödyntämällä nykyaikaista teknologiaa ja saatavilla olevia tekoälypohjaisia mallinnussovelluksia. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että ECDC voi toteuttaa epidemiologista seurantaa sellaisten integroitujen järjestelmien avulla, jotka mahdollistavat reaaliaikaisen seurannan hyödyntämällä nykyaikaista teknologiaa ja saatavilla olevia tekoälypohjaisia mallinnussovelluksia.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).

1

---

| 27.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 300/87 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 300/87

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan lääkestrategia ja lainsäädäntöehdotus Euroopan lääkeviraston (EMA) toimeksiannon muuttamisesta”

(2021/C 300/15)

| Esittelijä: | Birgitta SACRÉDEUS (SE, EPP), Taalainmaan alueen alueneuvos |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta kriisivalmiudessa ja -hallinnassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden osalta
  COM(2020) 725 final |

Esittelijä:

Birgitta SACRÉDEUS (SE, EPP), Taalainmaan alueen alueneuvos

Viiteasiakirja:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta kriisivalmiudessa ja -hallinnassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden osalta

COM(2020) 725 final

I   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| [– –] Sen vuoksi on tärkeää pyrkiä ratkaisemaan tämä saatavuuskysymys vahvistamalla ja virallistamalla kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden seurantamenetelmä. | [– –] Sen vuoksi on tärkeää pyrkiä ratkaisemaan tämä saatavuuskysymys vahvistamalla ja virallistamalla kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden seurantamenetelmä
  tasolla, joka antaa jäsenvaltioille mahdollisimman suuren hyödyn
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

[– –] Sen vuoksi on tärkeää pyrkiä ratkaisemaan tämä saatavuuskysymys vahvistamalla ja virallistamalla kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden seurantamenetelmä.

[– –] Sen vuoksi on tärkeää pyrkiä ratkaisemaan tämä saatavuuskysymys vahvistamalla ja virallistamalla kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden seurantamenetelmä
  tasolla, joka antaa jäsenvaltioille mahdollisimman suuren hyödyn
  .

Perustelu

Lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden puutteeseen on puututtava kiireellisesti ja EU:n laajuisesti. Jäsenvaltioille kriisitilanteessa aiheutuvan seuranta- ja hallinnollisen taakan on kuitenkin oltava oikeassa suhteessa hyötyihin nähden.

Muutosehdotus 2

3 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lääkkeiden ohjausryhmää tukee lääkepulatyöryhmä, joka koostuu lääkkeiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten keskitetyistä yhteyspisteistä, jotka on perustettu 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti. | Lääkkeiden ohjausryhmää tukee lääkepulatyöryhmä, joka koostuu lääkkeiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten keskitetyistä yhteyspisteistä, jotka on perustettu 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
  Työryhmä huolehtii tarvittaessa yhteyskanavista terveydenhuollosta vastaavien paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lääkkeiden ohjausryhmää tukee lääkepulatyöryhmä, joka koostuu lääkkeiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten keskitetyistä yhteyspisteistä, jotka on perustettu 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Lääkkeiden ohjausryhmää tukee lääkepulatyöryhmä, joka koostuu lääkkeiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten keskitetyistä yhteyspisteistä, jotka on perustettu 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
  Työryhmä huolehtii tarvittaessa yhteyskanavista terveydenhuollosta vastaavien paikallis- ja alueviranomaisten kanssa.

Perustelu

EU:n 27 jäsenvaltiosta 19:ssä paikallis- ja aluetaso vastaa terveydenhuollosta. Jotta lääkepulan seuranta toimisi ja tuottaisi lisäarvoa, niiden on osallistuttava prosessiin.

Muutosehdotus 3

11 artiklan 4 kohdan b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | ilmoitettava lääkkeiden ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava niiden tuloksista, mukaan lukien potentiaalisen tai todellisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

ilmoitettava lääkkeiden ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava niiden tuloksista, mukaan lukien potentiaalisen tai todellisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot.

| b) | ilmoitettava
  kohtuullisessa ajassa
  lääkkeiden ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava niiden tuloksista, mukaan lukien potentiaalisen tai todellisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot. |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava
  kohtuullisessa ajassa
  lääkkeiden ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava niiden tuloksista, mukaan lukien potentiaalisen tai todellisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot.

Perustelu

Jäsenvaltiot tarvitsevat kohtuullisen ajan toimittaakseen tiedot ohjausryhmälle, koska tällaisten tietojen kokoaminen voi aiheuttaa hallinnollista rasitusta terveydenhuollolle, jos siihen kohdistuu paine kriisitilanteessa.

Muutosehdotus 4

12 artiklan f alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| f) | on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten – – |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

f)

on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten – –

| f) | on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin,
  eritoten Maailman terveysjärjestöön (WHO)
  , kriittisten – – |
| --- | --- |

f)

on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin,
  eritoten Maailman terveysjärjestöön (WHO)
  , kriittisten – –

Perustelu

Maailmanlaajuinen yhteistyö WHO:n kanssa on tässä yhteydessä aiheellista ja hyödyllistä tuoda esiin.

Muutosehdotus 5

14 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Puheenjohtaja voi kutsua kokouksiin jäsenvaltioiden edustajia, lääkeviraston tieteellisten komiteoiden ja työryhmien jäseniä ja kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntilupien haltijat, lääkkeiden kehittäjät, kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajat, kliinisten lääketutkimusten verkostojen edustajat sekä potilasjärjestöt ja terveydenhuollon ammattihenkilöstöä edustavat järjestöt. | Puheenjohtaja voi kutsua kokouksiin jäsenvaltioiden edustajia,
  paikallis- ja alueviranomaisia
  , lääkeviraston tieteellisten komiteoiden ja työryhmien jäseniä ja kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntilupien haltijat, lääkkeiden kehittäjät, kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajat, kliinisten lääketutkimusten verkostojen edustajat sekä potilasjärjestöt ja terveydenhuollon ammattihenkilöstöä edustavat järjestöt. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Puheenjohtaja voi kutsua kokouksiin jäsenvaltioiden edustajia, lääkeviraston tieteellisten komiteoiden ja työryhmien jäseniä ja kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntilupien haltijat, lääkkeiden kehittäjät, kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajat, kliinisten lääketutkimusten verkostojen edustajat sekä potilasjärjestöt ja terveydenhuollon ammattihenkilöstöä edustavat järjestöt.

Puheenjohtaja voi kutsua kokouksiin jäsenvaltioiden edustajia,
  paikallis- ja alueviranomaisia
  , lääkeviraston tieteellisten komiteoiden ja työryhmien jäseniä ja kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntilupien haltijat, lääkkeiden kehittäjät, kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajat, kliinisten lääketutkimusten verkostojen edustajat sekä potilasjärjestöt ja terveydenhuollon ammattihenkilöstöä edustavat järjestöt.

Perustelu

Monissa jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaiset ovat vastuussa terveydenhuollosta.

Muutosehdotus 6

18 artiklan c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | hyödynnettävä sääntelytehtävissään digitaalisia infrastruktuureita tai välineitä, jotta käytettävissä oleva kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata olisi nopeasti saatavilla tai analysoitavissa, sekä tällaisen datan vaihtamista jäsenvaltioiden, lääkeviraston ja muiden unionin elinten välillä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

hyödynnettävä sääntelytehtävissään digitaalisia infrastruktuureita tai välineitä, jotta käytettävissä oleva kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata olisi nopeasti saatavilla tai analysoitavissa, sekä tällaisen datan vaihtamista jäsenvaltioiden, lääkeviraston ja muiden unionin elinten välillä;

| c) | hyödynnettävä sääntelytehtävissään digitaalisia infrastruktuureita tai välineitä, jotta käytettävissä oleva kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata olisi nopeasti saatavilla tai analysoitavissa, sekä tällaisen datan vaihtamista jäsenvaltioiden, lääkeviraston ja muiden unionin elinten välillä,
  henkilötietojen suojaa koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

c)

hyödynnettävä sääntelytehtävissään digitaalisia infrastruktuureita tai välineitä, jotta käytettävissä oleva kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata olisi nopeasti saatavilla tai analysoitavissa, sekä tällaisen datan vaihtamista jäsenvaltioiden, lääkeviraston ja muiden unionin elinten välillä,
  henkilötietojen suojaa koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti
  ;

Perustelu

On korostettava turvallisen tietojen jakamisen ja yksityishenkilöitä koskevien tietojen suojaamisen merkitystä.

Muutosehdotus 7

19 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmää tukee työryhmä, joka koostuu lääkinnällisten laitteiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten keskitetyistä yhteyspisteistä, jotka on perustettu 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti. | Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmää tukee työryhmä, joka koostuu lääkinnällisten laitteiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten keskitetyistä yhteyspisteistä, jotka on perustettu 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
  Työryhmä huolehtii tarvittaessa yhteyskanavista terveydenhuollosta vastaavien paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmää tukee työryhmä, joka koostuu lääkinnällisten laitteiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten keskitetyistä yhteyspisteistä, jotka on perustettu 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmää tukee työryhmä, joka koostuu lääkinnällisten laitteiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten keskitetyistä yhteyspisteistä, jotka on perustettu 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
  Työryhmä huolehtii tarvittaessa yhteyskanavista terveydenhuollosta vastaavien paikallis- ja alueviranomaisten kanssa.

Perustelu

EU:n 27 jäsenvaltiosta 19:ssä paikallis- ja aluetaso vastaa terveydenhuollosta. Jotta kriittisten lääkinnällisten laitteiden seuranta toimisi ja tuottaisi lisäarvoa, niiden on oltava osallisina prosessissa.

Muutosehdotus 8

25 artiklan 4 kohdan d alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| d) | ilmoitettava lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava niiden tuloksista, mukaan lukien potentiaalisen tai todellisen pulan ratkaisua koskevat tiedot. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

d)

ilmoitettava lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava niiden tuloksista, mukaan lukien potentiaalisen tai todellisen pulan ratkaisua koskevat tiedot.

| d) | ilmoitettava
  kohtuullisessa ajassa
  lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava niiden tuloksista, mukaan lukien potentiaalisen tai todellisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot. |
| --- | --- |

d)

ilmoitettava
  kohtuullisessa ajassa
  lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava niiden tuloksista, mukaan lukien potentiaalisen tai todellisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot.

Perustelu

Jäsenvaltiot tarvitsevat kohtuullisen ajan toimittaakseen tiedot ohjausryhmälle, koska tällaisten tietojen kokoaminen voi aiheuttaa hallinnollista rasitusta terveydenhuollolle, jos siihen kohdistuu paine kriisitilanteessa.

Muutosehdotus 9

26 artiklan e alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| e) | on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten – – |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

e)

on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten – –

| e) | on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin,
  eritoten Maailman terveysjärjestöön (WHO)
  , kriittisten – – |
| --- | --- |

e)

on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin,
  eritoten Maailman terveysjärjestöön (WHO)
  , kriittisten – –

Perustelu

Maailmanlaajuinen yhteistyö WHO:n kanssa on tässä yhteydessä aiheellista ja hyödyllistä tuoda esiin.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

Osa 1: EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Aihe: ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta kriisivalmiudessa ja -hallinnassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden osalta”

| 1. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen asetukseksi Euroopan lääkeviraston (EMA) toimivaltuuksien vahvistamisesta lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden kriisivalmiuden ja -hallinnan alalla. Ehdotus vastaa AK:n lausunnossaan ”Terveysuhkiin keskittyvä EU:n hätämekanismi” esittämää kehotusta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että covid-19-pandemiasta saadut kokemukset osoittavat, että sellaisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden kehittäminen, tuotanto ja jakelu, joilla voidaan ehkäistä, diagnosoida tai hoitaa kansanterveydellisiä uhkia aiheuttavia sairauksia, edellyttää koordinoitua strategiaa kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että vaikka terveyspolitiikka kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulle, EU:lla on tärkeä täydentävä ja koordinoiva rooli muun muassa sen varmistamisessa, että lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden sisämarkkinoita ylläpidetään ja että ne toimivat myös kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että ehdotetulla asetuksella on suuri vaikutus alue- ja paikallisviranomaisiin, jotka 19 jäsenvaltiossa 27:stä vastaavat terveydenhuollosta ja ovat keskeisessä asemassa maakohtaisen kriisivalmiuden ja -toiminnan kannalta. Siksi on kiireellisesti varmistettava, että paikallis- ja aluetason tarpeet voidaan ilmaista ja niihin voidaan vastata ja että lääkepulasta ja lääketieteellisestä teknologiasta johtuvia kysymyksiä käsittelevien ohjausryhmien ja paikallis- ja alueviranomaisten välillä on kanavia. |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että ehdotus, joka koskee jäsenvaltioiden velvoitteita seurata ja lieventää kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulaa, edellyttää mittavia toimenpiteitä. Jotta lääkevirastolla olisi käytettävissään relevanttia ja laadukkaaksi varmistettua tietoa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden tarpeista ja pulasta, tiedot on voitava saada paikallis- ja aluetasolta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiinnittää huomiota siihen, että terveyspalveluihin ja paikallis- ja alueviranomaisiin voi kohdistua suuria paineita kriisitilanteessa ja että näihin kohdistuva hallinnollinen rasitus olisi minimoitava. Sen vuoksi raportointivaatimusten ja määräaikojen on oltava kohtuullisia ja hallittavissa, mutta samalla on mahdollistettava nopea toiminta, josta on mahdollisimman paljon hyötyä jäsenvaltioille toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että terveystietojen ja muiden terveysuhkiin varautumiseen liittyvien tietojen saanti ja vaihto on olennaisen tärkeää, jotta hätätilanteisiin ja muihin merkittäviin tapahtumiin voidaan vastata tehokkaasti, mutta arkaluonteisia tietoja käsiteltäessä ja yksityisyyden ja tietoturvan varmistamisessa on noudatettava suurta huolellisuutta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu erittäin myönteisesti ehdotukseen perustaa hätätilannetyöryhmä tukemaan sellaisten lääkkeiden nopeaa kehittämistä ja käyttöä, jotka voivat auttaa torjumaan kansanterveysuhkia, ja pitää myönteisenä, että työryhmä tekee laajaa yhteistyötä unionin muiden viranomaisten, WHO:n ja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää myönteisenä, että ehdotuksessa korostetaan yhteistyötä asiaankuuluvien elinten, kuten Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC), kanssa kansanterveysuhan aikana, ja korostaa, että on vältettävä viranomaisten toimien päällekkäisyyttä. |
| --- | --- |

9.

| 10. | odottaa kiinnostuneena lisätietoja siitä, miten EMA toimii vuorovaikutuksessa ehdotetun terveysuhkiin varautumisesta ja reagoimisesta vastaavan EU:n viranomaisen (HERA) kanssa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa noudattamaan mahdollisimman suurta avoimuutta EMA:n ja sen työryhmien toiminnassa. |
| --- | --- |

11.

Osa 2: EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Aihe: tiedonanto ”Euroopan lääkestrategia”

| 12. | ilmaisee voimakkaan tukensa komission käynnistämälle Euroopan lääkestrategialle, jonka yleisenä tavoitteena on lääkkeiden hyvä saatavuus potilaille, ja korostaa, että turvallisen ja tehokkaan lääkehoidon olisi oltava kaikkien EU:n kansalaisten saatavilla. |
| --- | --- |

12.

| 13. | huomauttaa, että 19 jäsenvaltiota 27:stä on päättänyt antaa pääasiallisen vastuun terveydenhoito- ja hoiva-alasta sekä kansanterveystyöstä paikallis- ja alueviranomaisille. Myös maissa, missä on valtakunnallinen terveydenhuoltojärjestelmä, vastuu sosiaalipalveluista ja sosiaalitoimesta on usein paikallistasolla. Niinpä paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli lääkkeiden rahoituksessa, arvottamisessa, hankinnassa ja hyödyntämisessä sekä kriisinhallinnassa ja kriisivalmiudessa. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että alue- ja paikallistaso otetaan mukaan lääkestrategiassa ehdotettuihin yhteistyömuotoihin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | kannattaa strategiaa, jolla edistetään lääkkeiden saatavuutta täyttämättömien tarpeiden varalta ja edistetään innovointia ja tutkimusta potilaiden ja terveydenhuollon tarpeiden mukaisesti. On syytä käydä vuoropuhelua yhteisen käsityksen muodostamiseksi siitä, millä lääketieteen aloilla voidaan tulkita olevan täyttämättömiä tarpeita, jotta mitään alaa ei unohdeta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu erityisen myönteisesti ehdotettuihin laajoihin toimiin hankinnaisen mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi ja korostaa, että on tärkeää edistää antibioottien harkittua ja rajoitettua käyttöä ja luoda kannustimia uusien antibioottien kehittämiseksi ja tuottamiseksi sekä vanhempien antibioottien pitämiseksi markkinoilla. |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että harvinaisten sairauksien hoitoon ja lapsille tarkoitettujen lääkkeiden saatavuutta on edistettävä, ja siksi AK suhtautuu myönteisesti lapsia ja harvinaisia sairauksia koskevan lainsäädännön tarkistamiseen. Nykyisessä muodossa kannustimet eivät ohjaa asianmukaisesti, vaan ne ovat tuottaneet tulokseksi lääkkeitä, joiden tehokkuudesta ja turvallisuudesta on vain rajoitettua näyttöä ja jotka ovat hyvin kalliita ja siten terveydenhuollon kannalta vaikeita priorisoida. |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että kohtuuhintaisuus on edellytys sille, että potilaat saavat tarvittavaa lääkehoitoa ja että terveydenhuoltojärjestelmät ovat kestävällä pohjalla. Tällä hetkellä käy aika ajoin siten, että vaikeasti sairaat potilaat eivät saa tarvittavaa lääkehoitoa, koska hinnat on määrätty niin korkeiksi. Tämä koskee esimerkiksi lääkkeitä vakavien harvinaisten sairauksien hoitoon. |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille, että lääkemarkkinat toimivat tällä hetkellä huonosti salaisten hintasopimusten ja avoimuuden puutteen vuoksi. Yritykset voivat päättää olla myymättä lääkkeitään tietyissä maissa. Näin ollen on hyvä, että strategialla pyritään edistämään kilpailua lääkemarkkinoilla eri tavoin, muun muassa kilpailulainsäädännön uudelleentarkastelun avulla. Rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeiden saatavuutta edistävät toimenpiteet ovat tässä yhteydessä kiireellisiä. |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että on olennaista edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä lääkkeiden arvioinnissa, hinnoittelussa ja hankinnoissa. Komitea korostaa, että on tärkeää varmistaa, että paikallis- ja aluetaso, joka monissa maissa vastaa terveyspalveluista ja rahoittaa niitä, on edustettuna tällaisissa yhteistyömuodoissa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Euroopan lääketeollisuudella on keskeinen rooli tutkimuksen, kansanterveyden, työllisyyden ja kaupan aloilla. Edellytysten luominen innovoinnille ja uusien teknologioiden, kuten geeniterapian, tekoälyn ja sairauksien yksilöllisen hoidon, käytölle on olennaisen tärkeää, jotta EU voi säilyttää kilpailukykyisen lääketeollisuuden. |
| --- | --- |

20.

| 21. | tukee komission ehdotusta eurooppalaisesta terveystietoalueesta, jolla edistetään rajat ylittävää data-analytiikkaa ja parannetaan siten tutkimusta, terveystyötä ja valvontaa. AK korostaa, että terveyspalvelujen on voitava hyötyä tällaisesta infrastruktuurista. On tärkeää varmistaa, että potilaiden yksityisyys ja tietosuojaoikeudet turvataan. |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että potilaiden on voitava luottaa rauhassa siihen, että uudet lääkkeet ovat turvallisia ja tehokkaita, ja korostaa, että lääkkeiden hyväksynnässä on tärkeää varmistaa riittävä kliininen näyttö. Ellei potilasturvallisuutta ja tehoa ole dokumentoitu riittävästi, terveydenhuollon ja maksajien voi olla vaikea harkita uusia hoitomuotoja ja potilaiden mahdollisuus saada hoitoa viivästyy tai estyy. Näin ollen on vaarana, että sääntelyn nopealla eteenpäin viemisellä on päinvastainen vaikutus. Tässä yhteydessä on tärkeää, että EMA tekee yhteistyötä terveysteknologian arvioinnista vastaavien viranomaisten mutta myös terveydenhuollon edustajien ja maksajien kanssa alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että lääkepulat ovat pitkään olleet ongelma terveydenhuoltoalalla. Tämä on käynyt entistä ilmeisemmäksi covid-19-pandemian aikana. Komitea suhtautuu sen vuoksi myönteisesti lääkepulan syiden perusteelliseen kartoittamiseen ja komission aikomukseen tarkistaa lääkelainsäädäntöä toimitusvarmuuden parantamiseksi. Se panee merkille, että lääkestrategian ehdotukset eivät ole kovinkaan konkreettisia, ja odottaa vahvoja ehdotuksia toimenpiteiksi, joilla huolehditaan EU:n strategisesta riippumattomuudesta, jolla varmistetaan lääkkeiden saatavuus sekä tavanomaisissa oloissa että kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | palauttaa mieliin lausunnossaan ”Terveysuhkiin keskittyvä EU:n hätämekanismi” esittämänsä kehotuksen edistää keskeisten lääkkeiden kehittämistä ja tuotantoa Euroopan maaperällä ja luoda valmistajille kannustimia vähentää riippuvuutta kolmansista maista. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa terveyskriisien hallintaa koskevien EU:n mekanismien vahvistamiseksi käyttämään kokemuksia covid-19-pandemiasta hyödyksi parhaalla mahdollisella tavalla, jotta saadaan aikaan vahva monenvälinen yhteistyö, jolla tuetaan turvallisten ja tehokkaiden rokotteiden, diagnostiikan ja hoitojen kehittämistä ja tuotantoa sekä tulevien rokotteiden ja lääkkeiden tehokasta ja tasapuolista rahoitusta ja jakelua. |
| --- | --- |

25.

| 26. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen terveysuhkiin varautumisesta ja reagoimisesta vastaavasta EU:n viranomaisesta (HERA) ja odottaa uuden viranomaisen toimeksiantoa koskevaa, pidemmälle kehiteltyä ehdotusta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää myönteisenä, että komissio ehdottaa lääkelainsäädännön tarkistamista lääkkeisiin sovellettavien, ympäristöriskien arviointia koskevien vaatimusten tiukentamiseksi. On tärkeää, että tämä kattaa sekä lääkkeiden valmistuksen että niiden käytön. Komitea ilmaisee voimakkaan tukensa sille, että kansainvälisten toimien avulla puututaan ympäristöriskeihin, jotka liittyvät EU:n ulkopuolisissa maissa lääkkeitä valmistettaessa tapahtuviin lääkeainepäästöihin. |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää myös tervetulleena, että lääkestrategiassa korostetaan, että lääketeollisuuden pitää edistää EU:n ilmastoneutraaliutta ja keskittyä vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä arvoketjussa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ilmaisee painokkaan tukensa sille, että EU kehittää maailmanlaajuista yhteistyötä lääkkeiden alalla. |
| --- | --- |

29.

Bryssel 7. toukokuuta 2021.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---