# Europos Sąjungos C 267/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 267 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. liepos 6d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 267

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. liepos 6d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 267/01 | Komisijos pranešimas. Inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų gairės | 1 |

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2021/C 267/01

Komisijos pranešimas. Inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų gairės

1

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2021 7 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 267/1

---

KOMISIJOS PRANEŠIMAS.

Inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų gairės

(2021/C 267/01)

| ATSAKOMYBĖS RIBOJIMO PAREIŠKIMAS



  Šio pranešimo tikslas – pateikti praktines inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų gaires. Jis neturi teisiškai privalomos galios. Nors šiame pranešime kai kur perfrazuojamos ES teisės aktų nuostatos, juo nesiekiama papildyti ar sumažinti tuose teisės aktuose nustatytų teisių ir pareigų. Atsižvelgiant į tai, kad šis pranešimas gali būti palaikytas ES teisės aktų aiškinimu, pažymėtina, kad pateikti teisiškai privalomą ES teisės išaiškinimą yra kompetentingas tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.


  Šiose gairėse pateikiama kruopščiai patikrinta informacija, tačiau Europos Komisija neprisiima atsakomybės už konkrečius jose nurodytus dalykus. |
| --- |

ATSAKOMYBĖS RIBOJIMO PAREIŠKIMAS

Šio pranešimo tikslas – pateikti praktines inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų gaires. Jis neturi teisiškai privalomos galios. Nors šiame pranešime kai kur perfrazuojamos ES teisės aktų nuostatos, juo nesiekiama papildyti ar sumažinti tuose teisės aktuose nustatytų teisių ir pareigų. Atsižvelgiant į tai, kad šis pranešimas gali būti palaikytas ES teisės aktų aiškinimu, pažymėtina, kad pateikti teisiškai privalomą ES teisės išaiškinimą yra kompetentingas tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.

Šiose gairėse pateikiama kruopščiai patikrinta informacija, tačiau Europos Komisija neprisiima atsakomybės už konkrečius jose nurodytus dalykus.

TURINYS

| SANTRAUKA | 5 |
| --- | --- |

| 1 | SUSIPAŽINKIME SU INOVACINIŲ SPRENDIMŲ VIEŠAISIAIS PIRKIMAIS | 6 |
| --- | --- | --- |

1

| 1.1 | Kas yra inovacinių sprendimų viešieji pirkimai? | 6 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kodėl inovacinių sprendimų viešieji pirkimai yra svarbūs? | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Ekonomikos atsigavimo skatinimas, žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos skatinimas ir ES atsparumo didinimas | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Geresnės kokybės viešųjų paslaugų teikimas optimaliai naudojant biudžeto lėšas | 8 |
| --- | --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Kylančių poreikių tenkinimas | 8 |
| --- | --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Viešųjų paslaugų modernizavimas | 9 |
| --- | --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | Pagalba startuoliams ir novatoriškoms MVĮ pradėti ir plėsti savo veiklą | 10 |
| --- | --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Rinkų orientavimasis į inovacijas | 10 |
| --- | --- | --- |

1.2.6

| 1.3 | Kam reikalingos viešųjų pirkimų gairės? | 11 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2 | INOVACINIŲ SPRENDIMŲ VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ POLITIKOS PROGRAMOS PARENGIMAS | 11 |
| --- | --- | --- |

2

| 2.1 | Aiškūs politiniai įgaliojimai | 11 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Inovacijos kaip priemonė pasiekti įvairius politikos tikslus | 14 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Užmojų lygio nustatymas | 15 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Užmojų pavertimas realiais veiksmais ir įsipareigojimais | 16 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.5 | Gebėjimų stiprinimas | 17 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 2.5.1 | Asmenų mokymas ir pagalba jiems | 17 |
| --- | --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Galimi bendradarbiavimu grindžiami viešieji pirkimai | 18 |
| --- | --- | --- |

2.5.2

| 2.6 | Su nenoru rizikuoti susijusios problemos sprendimas teikiant paskatų diegti inovacijas | 22 |
| --- | --- | --- |

2.6

| 3 | INOVACIJŲ KŪRĖJŲ PRITRAUKIMAS | 24 |
| --- | --- | --- |

3

| 3.1 | Galimybių mažesniems inovacijų kūrėjams dalyvauti viešuosiuose pirkimuose suteikimas | 24 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Ryšiai su rinka | 24 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Administracinės naštos mažinimas | 26 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Atrankos kriterijų keitimas | 26 |
| --- | --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Sutarties skaidymas į dalis | 28 |
| --- | --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Standartų, atvirųjų duomenų, atvirųjų sąsajų ir atvirojo kodo programinės įrangos naudojimas | 29 |
| --- | --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | MVĮ palankios mokėjimo tvarkos planavimas | 30 |
| --- | --- | --- |

3.1.6

| 3.2 | Ekosisteminio požiūrio į inovacijas plėtotė | 30 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Naudojimasis tarpininkavimu inovacijų srityje | 31 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 4 | INOVACIJŲ PRITRAUKIMAS | 33 |
| --- | --- | --- |

4

| 4.1 | Inovacijoms palankios priemonės, tinkamos visų rūšių procedūroms | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Poreikių vertinimas | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Pirminė rinkos konsultacija | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Neprivalomų duomenų laukų naudojimas standartinėse formose | 38 |
| --- | --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Techninės specifikacijos | 38 |
| --- | --- | --- |

4.1.4

| 4.1.4.1 | Aprašomojo pobūdžio reikalavimai | 38 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.1

| 4.1.4.2 | Funkciniai reikalavimai | 39 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.2

| 4.1.5 | Alternatyvūs pasiūlymai | 40 |
| --- | --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Sutarties skyrimo kriterijai | 41 |
| --- | --- | --- |

4.1.6

| 4.1.6.1 | Kaina | 41 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.1

| 4.1.6.2 | Sąnaudos | 41 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.2

| 4.1.6.3 | Kokybė | 42 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.3

| 4.1.7 | Intelektinės nuosavybės teisių (INT) valdymas | 43 |
| --- | --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Sutarties vykdymas | 46 |
| --- | --- | --- |

4.1.8

| 4.2 | Konkrečios inovacijoms palankios viešųjų pirkimų procedūros | 47 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Parengtų naudoti inovacijų derinimas – konkurso procedūros su derybomis | 47 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 4.2.1.1 | Konkurso procedūra su derybomis | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

| 4.2.1.2 | Konkurencinis dialogas | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2

| 4.2.2 | Projektavimo konkursai | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Inovacijų skatinimas perkant mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugas | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.3

| 4.2.3.1 | Mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų viešieji pirkimai ir intelektinės nuosavybės bei kitų nuosavybės teisių suteikimas | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.1

| 4.2.3.2 | Ikiprekybiniai viešieji pirkimai | 50 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.2

| 4.2.3.3 | Su mokslinių tyrimų ir plėtros procesu susijusių prekių pirkimas | 51 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.3

| 4.2.3.4 | Inovacijų partnerystė | 52 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.4

| 5 | VALSTYBĖS PAGALBA | 56 |
| --- | --- | --- |

5

| I PRIEDAS. | INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS TEISĖS (INT) | 58 |
| --- | --- | --- |

I PRIEDAS.

| I dalis. | Bendrieji su INT susiję aspektai | 58 |
| --- | --- | --- |

I dalis.

| II dalis. | Perkamų rezultatų pobūdis ir INT | 60 |
| --- | --- | --- |

II dalis.

| II PRIEDAS. | TIEKĖJŲ KVIETIMO DALYVAUTI PAVYZDŽIAI | 65 |
| --- | --- | --- |

II PRIEDAS.

| III PRIEDAS. | SUSITIKIMUI SU TIEKĖJAIS SKIRTO KLAUSIMYNO ŠABLONAS | 67 |
| --- | --- | --- |

III PRIEDAS.

SANTRAUKA

Inovacinių sprendimų viešieji pirkimai gali padėti ES ekonomikai atsigauti po COVID-19 krizės, nes juos vykdant daromos geresnės viešosios investicijos. Tai labai svarbi priemonė, skatinanti žaliąją ir skaitmeninę mūsų ekonomikos pertvarką. Šios gairės, patvirtintos remiantis komunikatu „Atnaujinta Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė – Europos galimybė formuoti savo ateitį“ ir atsižvelgiant į 2018 m. gegužės 16 d. Sofijoje neoficialios vadovų vakarienės metu išreikštas nuomones, buvo atnaujintos po to, kai priimtos Europos MVĮ ir pramonės strategijos (1) ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (2). Jomis siekiama padėti viešiesiems pirkėjams, kad jie gebėtų labiau prisidėti prie ekonomikos atsigavimo, dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos ir ES atsparumo didinimo.

Šiame rekomendaciniame dokumente glaustai aptariami pagrindiniai inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų aspektai: kodėl tai svarbu, kas tuo suinteresuotas ir kaip galima atlikti šį procesą.

Šiame dokumente atsižvelgta į pirmiau surengtų viešų konsultacijų metu gautus atsakymus. Jo turinio išsamumo lygis sąmoningai pasirinktas toks, kad jis pasiektų plačiausią specialistų auditoriją (pirkėjus, politikos formuotojus ir tiekėjus) ir kartu sudomintų tuos, kurie niekada apie tai negalvojo ir kuriems tai niekada nerūpėjo. Net ir labiausiai kvalifikuoti skaitytojai jame ras naudingų nuorodų į naujas iniciatyvas ir pavyzdžius.

2014 m. viešųjų pirkimų direktyvomis viešųjų pirkimų sistema priderinta prie viešųjų pirkėjų ir ekonominės veiklos vykdytojų poreikių, atsirandančių dėl technologinės plėtros, ekonomikos tendencijų ir didėjančio visuomenės dėmesio viešųjų lėšų naudojimo tvarumui.

Kaip savo neseniai priimtoje MVĮ strategijoje ir veiksmų plane dėl intelektinės nuosavybės teisių (3) pažymėjo Komisija, inovacinių sprendimų viešieji pirkimai teikia iki šiol neišnaudotų galimybių startuoliams ir inovacinių sprendimų plėtrai.

Viešųjų pirkimų taisyklės jau nebėra susijusios vien su tuo, „kaip pirkti“, – dabar jomis siekiama patarti, „ką pirkti“, nors neįpareigojama to daryti. Tikslas tinkamai leisti mokesčių mokėtojų pinigus įgyja naujų perspektyvų, jau nebepakanka vien tenkinti svarbiausius viešųjų subjektų poreikius. Per kiekvienus viešuosius pirkimus visuomenė nori ir turi teisę žinoti ne tik tai, ar perkamas sprendimas formaliai atitinka reikalavimus, bet ir tai, ar jo kokybės, išlaidų veiksmingumo, poveikio aplinkai ir socialinio poveikio atžvilgiais sukuriama didžiausia pridėtinė vertė ir suteikiama galimybių tiekėjų rinkai.

Visi šie klausimai sprendžiami inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais. Jie atveria galimybių užtikrinti aukštesnę kokybę ir efektyvesnius sprendimus, naudingus aplinkai ir visuomenei, didinti išlaidų efektyvumą ir suteikti naujų verslo galimybių įmonėms. Be to, šias gaires reikėtų skaityti kartu su Komisijos 2019 m. Prekes siūlančių trečiųjų šalių subjektų dalyvavimo ES viešųjų pirkimų rinkos konkursuose gairėmis, kuriose taip pat skirta dėmesio strateginiams ir inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams (4) ir viešiesiems pirkėjams pateikta praktinių rekomendacijų dėl dalyvių iš trečiųjų valstybių dalyvavimo jų viešuosiuose konkursuose.

Todėl šių gairių struktūra tokia:

| | 1 skyriuje išaiškinta inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų koncepcija, jos bendra samprata ir pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

1 skyriuje išaiškinta inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų koncepcija, jos bendra samprata ir pridėtinė vertė;

| | 2 skyriuje išdėstyta politikos programa, reikalinga siekiant strategiškai naudotis inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais; |
| --- | --- |

2 skyriuje išdėstyta politikos programa, reikalinga siekiant strategiškai naudotis inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais;

| | 3 skyriuje paaiškinta, kaip sudaryti sąlygas viešuosiuose pirkimuose dalyvauti inovacijų kūrėjams, įskaitant startuolius ir novatoriškas MVĮ; |
| --- | --- |

3 skyriuje paaiškinta, kaip sudaryti sąlygas viešuosiuose pirkimuose dalyvauti inovacijų kūrėjams, įskaitant startuolius ir novatoriškas MVĮ;

| | 4 skyriuje aprašyta, kaip reikėtų naudoti viešųjų pirkimų procedūras, kad viešosios paslaugos būtų modernizuojamos inovaciniais sprendimais, būtų skatinamas ekonomikos augimas ir būtų kuriamos darbo vietos, konkrečiai skiriant dėmesio intelektinės nuosavybės teisių (INT) valdymui; |
| --- | --- |

4 skyriuje aprašyta, kaip reikėtų naudoti viešųjų pirkimų procedūras, kad viešosios paslaugos būtų modernizuojamos inovaciniais sprendimais, būtų skatinamas ekonomikos augimas ir būtų kuriamos darbo vietos, konkrečiai skiriant dėmesio intelektinės nuosavybės teisių (INT) valdymui;

| | 5 skyriuje nurodyti tam tikri kriterijai, kurių reikėtų laikytis per inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus, kad tiekėjui nebūtų suteikta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

5 skyriuje nurodyti tam tikri kriterijai, kurių reikėtų laikytis per inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus, kad tiekėjui nebūtų suteikta valstybės pagalba.

| | Prieduose pateikta praktinės informacijos pirkėjams apie intelektinės nuosavybės teises, taip pat apie priemones, padėsiančias jiems organizuoti susitikimus su tiekėjais. |
| --- | --- |

Prieduose pateikta praktinės informacijos pirkėjams apie intelektinės nuosavybės teises, taip pat apie priemones, padėsiančias jiems organizuoti susitikimus su tiekėjais.

Šios gairės gali būti idėjų šaltiniu visiems viešųjų pirkimų dalyviams:

| — | viešųjų pirkimų pareigūnams; |
| --- | --- |

—

viešųjų pirkimų pareigūnams;

| — | įsigytų sprendimų galutiniams naudotojams; |
| --- | --- |

—

įsigytų sprendimų galutiniams naudotojams;

| — | sprendimus priimantiems asmenims ir politikos formuotojams, kurių indėlis sudarant palankias sąlygas yra labai svarbus; |
| --- | --- |

—

sprendimus priimantiems asmenims ir politikos formuotojams, kurių indėlis sudarant palankias sąlygas yra labai svarbus;

| — | tiekėjams, kurie iš šių gairių gali sužinoti, kaip sėkmingiau konkuruoti siūlant savo inovacinius sprendimus per viešuosius pirkimus. |
| --- | --- |

—

tiekėjams, kurie iš šių gairių gali sužinoti, kaip sėkmingiau konkuruoti siūlant savo inovacinius sprendimus per viešuosius pirkimus.

1   SUSIPAŽINKIME SU INOVACINIŲ SPRENDIMŲ VIEŠAISIAIS PIRKIMAIS

1.1   
  Kas yra inovacinių sprendimų viešieji pirkimai?

„Inovacijos“ sąvoka gali turėti daug įvairių reikšmių (5). Šiose gairėse laikomasi plataus požiūrio. „Inovacinių sprendimų viešieji pirkimai“ – viešieji pirkimai, kuriems būdingas vienas ar abu šie aspektai:

| — | inovacijų kūrimo proceso – mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų – su (daliniais) rezultatais pirkimas; |
| --- | --- |

—

inovacijų kūrimo proceso – mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų – su (daliniais) rezultatais pirkimas;

| — | inovacijų rezultatų pirkimas. |
| --- | --- |

—

inovacijų rezultatų pirkimas.

Pirmiausia viešasis pirkėjas apibūdina, ko jam reikia, paskatindamas įmones ir tyrėjus kurti inovacinius produktus, paslaugas ar procesus, kurių dar nėra rinkoje, tam poreikiui tenkinti.

Antruoju nurodytu atveju viešasis pirkėjas, užuot pirkęs rinkoje įprastus produktus, veikia kaip pirmasis naudotojas, įsigyjantis produktą, paslaugą ar procesą, kuris rinkoje yra naujas ir pasižymi labai naujoviškomis savybėmis (6).

Tokias inovacijas, kuriomis įvairiems suinteresuotiesiems subjektams pagerinami veiklos rezultatai ir sukuriama pridėtinės vertės, kartais tinka diegti ir tradicinėje aplinkoje (palaipsnė inovacija), tačiau dažnai inovacijos sutrikdo nusistovėjusią sistemą, nes jomis sukuriama kitokių veiksnių, srautų ir verčių (perversminė inovacija), arba jas diegiant reikia netgi kardinalių pokyčių, nes jomis tenkinami iki tol nepatenkinti poreikiai ir skatinamos struktūrinės ar organizacinės reformos (transformatyvi inovacija). Šiose gairėse atkreipiamas dėmesys į įvairių formų inovacijų naudą ir paaiškinama, kaip jas įtraukti į viešųjų pirkimų procesą.

1.2   
  Kodėl inovacinių sprendimų viešieji pirkimai yra svarbūs?

1.2.1   Ekonomikos atsigavimo skatinimas, žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos skatinimas ir ES atsparumo didinimas

Viešosios investicijos ir inovacijų diegimas yra du labai svarbūs būdai vykdyti ekonomikos atsigavimo uždavinius, pereiti prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos ir didinti ES ekonomikos atsparumą. Naująja Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone (7) bus skatinamos viešosios investicijos po COVID-19 krizės, kurių didelė dalis bus įgyvendinama viešaisiais pirkimais. ES lyginamoji analizė rodo, kad Europoje išnaudojama tik pusė visų potencialių pajėgumų skatinti ekonomikos atsigavimą inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais ir kad labai trūksta investicijų, ypač per skaitmeninių sprendimų viešuosius pirkimus ir mokslinių tyrimų bei plėtros (MTP) viešuosius pirkimus, labai svarbius ES strateginio savarankiškumo ir konkurencingumo didinimui (8). Viešieji pirkėjai turės daugiau organizuoti inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus ir padėti įmonėms plėtoti inovacinius sprendimus pagrindinėse pramonės ekosistemose, ypač ten, kur viešieji pirkėjai yra labai svarbūs investuotojai. Be to, viešieji pirkėjai turės padėti didinti Europos ekonomikos atsparumą įvairindami būtiniausių prekių (pvz., tokių kaip vaistinės medžiagos, kurių svarba išryškėjo per COVID-19 pandemiją) tiekimo šaltinius ir skatindami naujus sprendimus.

Naudojantis ES kosmoso technologijų prietaikų inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais, vykdomais valdžios institucijų nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, galima labai prisidėti prie žaliojo kurso įgyvendinimo ir viešojo administravimo sistemų ryšių su įmonėmis ir piliečiais skaitmeninimo. Tai taip pat teikia nemažai tarpvalstybinio bendradarbiavimo galimybių. Yra daug sričių, kuriose galima pritaikyti naudoti pagal ES kosmoso programą teikiamus kosmoso duomenis ir paslaugas ir kuriose inovacinių sprendimų viešasis pirkimas yra veiksmingiausias būdas skatinti skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, nes vien rinkos jėgų tam nepakanka.

| PAVYZDYS


  KOSMOSO PASLAUGOS


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Valdžios institucijos yra svarbios kosmoso technologijų naudotojos, visų pirma tokiose srityse kaip:






  — | viešasis saugumas (pagalbos tarnybos ir pagalba nelaimės atveju, paieška ir gelbėjimas, gaisrų gesinimas, sienų valdymas); |
| --- | --- |

PAVYZDYS

KOSMOSO PASLAUGOS

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Valdžios institucijos yra svarbios kosmoso technologijų naudotojos, visų pirma tokiose srityse kaip:

—

viešasis saugumas (pagalbos tarnybos ir pagalba nelaimės atveju, paieška ir gelbėjimas, gaisrų gesinimas, sienų valdymas);

| — | ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga; |
| --- | --- |

—

ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga;

| — | viešasis transportas (viešojo transporto valdymas, savaeigiai maršrutiniai autobusai, išmanieji miestai); |
| --- | --- |

—

viešasis transportas (viešojo transporto valdymas, savaeigiai maršrutiniai autobusai, išmanieji miestai);

| — | viešojo sektoriaus institucijų valdoma arba prižiūrima jūrų, oro ir geležinkelių transporto veikla. |
| --- | --- |

—

viešojo sektoriaus institucijų valdoma arba prižiūrima jūrų, oro ir geležinkelių transporto veikla.

Kas padaryta kitaip?

Taigi, inovacinių sprendimų viešieji pirkimai gali būti perspektyvi priemonė skatinant pažangių kosmoso technologijų ir paslaugų naudojimą, teikianti valdžios institucijoms paskatų bendradarbiauti su novatoriškomis įmonėmis tampant jų „pirmosiomis klientėmis“. Europos Komisija 2019 m. spalio mėn. paskelbė bandomąjį kvietimą teikti pasiūlymus (H2020-SPACE-EGNSS-2020) dėl viešojo sektoriaus institucijoms skirtų EGNSS (EGNOS ir GALILEO) prietaikų viešųjų pirkimų siekiant, kad naudojantis ES GNSS technologijomis būtų kuriami inovaciniai viešųjų interesų uždavinių sprendimai, kuriems trūksta pasiūlos rinkoje (įprastas rinkos nepakankamumas dėl numanomos didelės rizikos, susijusios su technologijomis ar rinka, ir dėl monopsonijos (paklausos ribotumo).

Kokie buvo rezultatai?

Pagal pasirinktą BROADGNSS projektą bus naudojamasi unikaliomis ir pažangiomis EGNOS ir GALILEO signalų funkcijomis kuriant viešajam saugumui skirtas galutinės grandies prietaikas, siekiant gerinti viešojo saugumo ir pagalbos nelaimės atveju organizacijos (PPDR) paslaugas Europos gyventojams.

Išsamesnė informacija:

https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/opportunities/topic-details/space-egnss-5-2020

1.2.2   Geresnės kokybės viešųjų paslaugų teikimas optimaliai naudojant biudžeto lėšas

Inovacinis sprendimas retai perkamas vien dėl jo novatoriškumo. Daugeliu atvejų viešieji pirkėjai inovaciniu sprendimu susidomi tada, kai jis teikia galimybę optimaliomis sąnaudomis gauti panašius ar dar geresnius rezultatus.

| PAVYZDYS


  INOVACIJOMIS PASIEKTAS ŠVARESNĖS IR PIGESNĖS ENERGIJOS TIEKIMAS MIESTIEČIAMS


  Kogeneracinė jėgainė Vilniuje


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Šildymo kainos Vilniaus gyventojams buvo didelės dėl dujų importo, be to, didelė miesto priklausomybė nuo dujų vartojimo neigiamai veikė aplinką, buvo išmetama daug CO2.

  Kas padaryta kitaip?

  2018 m. Vilniaus miestas nusprendė investuoti į inovacinę savo žaliosios energijos gamybai skirtą jėgainę, taip sumažindamas savo priklausomybę nuo dujų importo ir anglies dioksido išmetimo rodiklį. Visas viešojo pirkimo projektas užbaigtas per vienus metus. Pastatytą kogeneracinę jėgainę sudaro atliekų deginimo įrenginys ir dvi biokuro sistemos. Investicijų didžioji dalis pasiekta naudojantis ES struktūrinių fondų parama ir Europos investicijų banko (EIB) paskola.

  Kokie buvo rezultatai?

  Dabar beveik 40 proc. miestiečių energijos poreikius galima patenkinti išmetant mažiau CO2. Įvertinta, kad sistemai pradėjus veikti visu pajėgumu (2020 m. viduryje) kainos miestiečiams turėtų sumažėti apie 20 proc. Taip pat reikšmingai (apie 436 000 t per metus) galės būti sumažintas išmetamas CO2 kiekis. Ši inovacija atliekas darniai paverčia energija, taigi prisideda prie žiedinės ekonomikos.

  Išsami informacija:


  https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/


  https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/


  https://ec.europa.eu/regional_policy/lt/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania


  https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf |
| --- |

PAVYZDYS

INOVACIJOMIS PASIEKTAS ŠVARESNĖS IR PIGESNĖS ENERGIJOS TIEKIMAS MIESTIEČIAMS

Kogeneracinė jėgainė Vilniuje

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Šildymo kainos Vilniaus gyventojams buvo didelės dėl dujų importo, be to, didelė miesto priklausomybė nuo dujų vartojimo neigiamai veikė aplinką, buvo išmetama daug CO2.

Kas padaryta kitaip?

2018 m. Vilniaus miestas nusprendė investuoti į inovacinę savo žaliosios energijos gamybai skirtą jėgainę, taip sumažindamas savo priklausomybę nuo dujų importo ir anglies dioksido išmetimo rodiklį. Visas viešojo pirkimo projektas užbaigtas per vienus metus. Pastatytą kogeneracinę jėgainę sudaro atliekų deginimo įrenginys ir dvi biokuro sistemos. Investicijų didžioji dalis pasiekta naudojantis ES struktūrinių fondų parama ir Europos investicijų banko (EIB) paskola.

Kokie buvo rezultatai?

Dabar beveik 40 proc. miestiečių energijos poreikius galima patenkinti išmetant mažiau CO2. Įvertinta, kad sistemai pradėjus veikti visu pajėgumu (2020 m. viduryje) kainos miestiečiams turėtų sumažėti apie 20 proc. Taip pat reikšmingai (apie 436 000 t per metus) galės būti sumažintas išmetamas CO2 kiekis. Ši inovacija atliekas darniai paverčia energija, taigi prisideda prie žiedinės ekonomikos.

Išsami informacija:

https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/

https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/

https://ec.europa.eu/regional_policy/lt/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania

https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf

1.2.3   Kylančių poreikių tenkinimas

Kai kuriais atvejais inovacinių sprendimų viešieji pirkimai yra reikalingi siekiant tenkinti iki tol nepatenkintus poreikius ar atitikti naujus lūkesčius, kuriuos nepakankamai tenkina rinkoje prieinami sprendimai.

| PAVYZDYS


  INOVACIJOMIS REAGUOJAMA Į SOCIALINIUS POKYČIUS


  Moksleivių skatinimas mokytis naudojantis technologijomis


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Šiais laikais daugelis vaikų labiau domisi kompiuteriniais žaidimais nei matematika ar gamtos mokslais. Mažėjant entuziazmui mokytis šių „sunkių“ dalykų, daugėja mokyklos ir universitetinių studijų nebaigusių asmenų. Tai turi neigiamą poveikį naujos kartos europiečių galimybėms susirasti gerą darbą vis labiau žiniomis grindžiamoje ekonomikoje.

  Kas padaryta kitaip?

  Halmstado (Švedija), Viladekanso (Ispanija), Magdeburgo (Vokietija) ir Konevesio (Suomija) mokyklos nusprendė kartu organizuoti viešuosius pirkimus siekdamos spręsti šią problemą. Jos užsakė septynių novatoriškų tiekėjų mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugas, o tada išbandė ir palygino šių tiekėjų sukurtus sprendimus. Keturi iš tų septynių tiekėjų pateko į prototipų kūrimo etapą, o dviem galiausiai patikėta sukurti inovacines priemones, kurios įdiegtos mokyklose. Jos teikia labiau individualizuotą, į žaidimą panašią mokymosi patirtį pradinių ir vidurinių mokyklų vaikams, ir, padedant dirbtiniam intelektui, nuolat analizuojami elgesio modeliai.

  Kokie buvo rezultatai?

  Daugiau kaip 600 moksleivių ir 45 mokytojų iš keturių valstybių dalyvavimo rezultatai rodo, kad įdiegus naujus sprendimus moksleiviai tapo 55–75 proc. labiau motyvuoti ir pradėjo sėkmingiau mokytis matematikos, technologijų, fizikos ir chemijos, taip pat įgijo daugiau noro siekti profesinės karjeros tose srityse. Sukurti sprendimai parduoti įvairioms mokykloms; pavyzdžiui, Suomijos mokykla „Kuulammen koulu“ patvirtino, kad įdiegus šiuos inovacinius sprendimus taip pat 30–40 proc. sutrumpėja laikas, kurį mokytojai turi skirti planavimui ir vertinimui, ir mokyklos sutaupo pirkdamos mokomąją medžiagą (viena šios priemonės naudojimo licencija kainuoja 10 kartų mažiau negu vadovėliai visai mokyklai). Bendrovė, suteikusi šį sprendimą Suomijoje, taip pat pritraukė rizikos kapitalo investicijų ir išplėtė savo veiklą į kitus rinkos segmentus (darbuotojų mokymą įmonėse).

  Išsamesnė informacija:


  www.imaile.eu


  (Pagal ES septintąją bendrąją programą bendrai finansuojamas projektas) |
| --- |

PAVYZDYS

INOVACIJOMIS REAGUOJAMA Į SOCIALINIUS POKYČIUS

Moksleivių skatinimas mokytis naudojantis technologijomis

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Šiais laikais daugelis vaikų labiau domisi kompiuteriniais žaidimais nei matematika ar gamtos mokslais. Mažėjant entuziazmui mokytis šių „sunkių“ dalykų, daugėja mokyklos ir universitetinių studijų nebaigusių asmenų. Tai turi neigiamą poveikį naujos kartos europiečių galimybėms susirasti gerą darbą vis labiau žiniomis grindžiamoje ekonomikoje.

Kas padaryta kitaip?

Halmstado (Švedija), Viladekanso (Ispanija), Magdeburgo (Vokietija) ir Konevesio (Suomija) mokyklos nusprendė kartu organizuoti viešuosius pirkimus siekdamos spręsti šią problemą. Jos užsakė septynių novatoriškų tiekėjų mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugas, o tada išbandė ir palygino šių tiekėjų sukurtus sprendimus. Keturi iš tų septynių tiekėjų pateko į prototipų kūrimo etapą, o dviem galiausiai patikėta sukurti inovacines priemones, kurios įdiegtos mokyklose. Jos teikia labiau individualizuotą, į žaidimą panašią mokymosi patirtį pradinių ir vidurinių mokyklų vaikams, ir, padedant dirbtiniam intelektui, nuolat analizuojami elgesio modeliai.

Kokie buvo rezultatai?

Daugiau kaip 600 moksleivių ir 45 mokytojų iš keturių valstybių dalyvavimo rezultatai rodo, kad įdiegus naujus sprendimus moksleiviai tapo 55–75 proc. labiau motyvuoti ir pradėjo sėkmingiau mokytis matematikos, technologijų, fizikos ir chemijos, taip pat įgijo daugiau noro siekti profesinės karjeros tose srityse. Sukurti sprendimai parduoti įvairioms mokykloms; pavyzdžiui, Suomijos mokykla „Kuulammen koulu“ patvirtino, kad įdiegus šiuos inovacinius sprendimus taip pat 30–40 proc. sutrumpėja laikas, kurį mokytojai turi skirti planavimui ir vertinimui, ir mokyklos sutaupo pirkdamos mokomąją medžiagą (viena šios priemonės naudojimo licencija kainuoja 10 kartų mažiau negu vadovėliai visai mokyklai). Bendrovė, suteikusi šį sprendimą Suomijoje, taip pat pritraukė rizikos kapitalo investicijų ir išplėtė savo veiklą į kitus rinkos segmentus (darbuotojų mokymą įmonėse).

Išsamesnė informacija:

www.imaile.eu

(Pagal ES septintąją bendrąją programą bendrai finansuojamas projektas)

1.2.4   Viešųjų paslaugų modernizavimas

Inovacinių sprendimų viešieji pirkimai gali padėti geriau derinti viešųjų paslaugų teikimą prie vis daugiau technologijomis besinaudojančio, atsakomybę už aplinkos apsaugą jaučiančio ir socialiai atsakingo piliečio lūkesčių ir gali padidėti vartotojų pasitenkinimas viešosiomis paslaugomis.

| PAVYZDYS


  DIEGDAMOS INOVACIJAS VALDŽIOS INSTITUCIJOS MAŽINA AUTOMOBILIŲ NAUDOJIMĄ


  Portugalijos sveikatos ministerijos automobilių parko bendro valdymo platforma


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Portugalijos sveikatos ministerija siekė optimizuoti savo susisiekimo maršrutų valdymą, mažinti poveikį aplinkai ir sumažinti bendras visų šiai ministerijai pavaldžių tarnybų bei Portugalijos nacionalinės sveikatos tarnybos įstaigų naudojamo automobilių parko sąnaudas.

  Kas padaryta kitaip?

  Užuot tiesiog įsigijusi naujų automobilių, sveikatos ministerija persvarstė, kaip jos automobilių parkas galėtų būti naudojamas. Ji numatė sukurti elektroninę platformą su centralizuotai saugoma visa automobilių parko naudojimo informacija. 2017 m. per viešojo pirkimo procedūrą, kurios pageidaujami rezultatai buvo išreikšti funkciniais reikalavimais, išrinktas išorės rangovas pristatė Sveikatos ministerijos automobilių parko bendro valdymo platformą (GPFMS).

  Kokie buvo rezultatai?

  Platformos naudotojai galės dalytis visais prieinamais ištekliais (transporto priemonėmis ir kelionių maršrutais). Taip bus sumažintas transporto priemonių skaičius, susijusios sąnaudos (pvz., išlaidos draudimui, degalams, techninei priežiūrai ir kt.) ir poveikis aplinkai. Taip pat bus rengiamos išteklių tikralaikio naudojimo ataskaitos, jose pateikiant rodiklius, kurių naudojimas skatins efektyvų, skaidrų ir sąžiningą automobilių parko planavimą, valdymą, naudojimą ir kontrolę. Tai atitinka su skaitmenine ir žaliąja pertvarka susijusius Komisijos tikslus.

  Išsamesnė informacija:


  http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude |
| --- |

PAVYZDYS

DIEGDAMOS INOVACIJAS VALDŽIOS INSTITUCIJOS MAŽINA AUTOMOBILIŲ NAUDOJIMĄ

Portugalijos sveikatos ministerijos automobilių parko bendro valdymo platforma

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Portugalijos sveikatos ministerija siekė optimizuoti savo susisiekimo maršrutų valdymą, mažinti poveikį aplinkai ir sumažinti bendras visų šiai ministerijai pavaldžių tarnybų bei Portugalijos nacionalinės sveikatos tarnybos įstaigų naudojamo automobilių parko sąnaudas.

Kas padaryta kitaip?

Užuot tiesiog įsigijusi naujų automobilių, sveikatos ministerija persvarstė, kaip jos automobilių parkas galėtų būti naudojamas. Ji numatė sukurti elektroninę platformą su centralizuotai saugoma visa automobilių parko naudojimo informacija. 2017 m. per viešojo pirkimo procedūrą, kurios pageidaujami rezultatai buvo išreikšti funkciniais reikalavimais, išrinktas išorės rangovas pristatė Sveikatos ministerijos automobilių parko bendro valdymo platformą (GPFMS).

Kokie buvo rezultatai?

Platformos naudotojai galės dalytis visais prieinamais ištekliais (transporto priemonėmis ir kelionių maršrutais). Taip bus sumažintas transporto priemonių skaičius, susijusios sąnaudos (pvz., išlaidos draudimui, degalams, techninei priežiūrai ir kt.) ir poveikis aplinkai. Taip pat bus rengiamos išteklių tikralaikio naudojimo ataskaitos, jose pateikiant rodiklius, kurių naudojimas skatins efektyvų, skaidrų ir sąžiningą automobilių parko planavimą, valdymą, naudojimą ir kontrolę. Tai atitinka su skaitmenine ir žaliąja pertvarka susijusius Komisijos tikslus.

Išsamesnė informacija:

http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude

| PAVYZDYS


  INOVACIJOMIS SPRENDŽIAMOS APLINKOSAUGOS PROBLEMOS


  Vandens išteklių apsauga


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Austrijos monetų gamybos proceso nuotekose cheminių medžiagų kiekis viršijo teisės aktų nustatytas ribas.

  Kas padaryta kitaip?

  Austrijos federalinė viešųjų pirkimų agentūra pradėjo trijų etapų viešojo pirkimo procedūrą siekdama rasti Austrijos monetų kalyklai, kuri yra už monetų gamybą atsakinga įstaiga, tinkamą inovacinį šios problemos sprendimą. Potencialių tiekėjų paprašyta pateikti informaciją apie su inovacijų kūrimu susijusius savo veiklos rezultatus. Į sudaromos sutarties sąlygas įtraukti konkretūs vandens išvalymo tiksliniai lygiai.

  Kokie buvo rezultatai?

  Buvo pasirinktas lengvai įrengiamas vakuuminio garinimo mechanizmas, kuriuo išfiltruojamos labai įvairios dalelės (įskaitant metalo, galvaninių dangų, fotografijos, spaudos, farmacijos medžiagų ir maisto atliekas), todėl jis yra tinkamas naudoti įvairiuose pramonės sektoriuose. Taip pat 97 proc. sumažintas Austrijos monetų kalyklai reikalingo šviežio vandens kiekis, taigi sutaupoma 4 mln. litrų vandens per metus.

  Išsamesnė informacija:


  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf |
| --- |

PAVYZDYS

INOVACIJOMIS SPRENDŽIAMOS APLINKOSAUGOS PROBLEMOS

Vandens išteklių apsauga

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Austrijos monetų gamybos proceso nuotekose cheminių medžiagų kiekis viršijo teisės aktų nustatytas ribas.

Kas padaryta kitaip?

Austrijos federalinė viešųjų pirkimų agentūra pradėjo trijų etapų viešojo pirkimo procedūrą siekdama rasti Austrijos monetų kalyklai, kuri yra už monetų gamybą atsakinga įstaiga, tinkamą inovacinį šios problemos sprendimą. Potencialių tiekėjų paprašyta pateikti informaciją apie su inovacijų kūrimu susijusius savo veiklos rezultatus. Į sudaromos sutarties sąlygas įtraukti konkretūs vandens išvalymo tiksliniai lygiai.

Kokie buvo rezultatai?

Buvo pasirinktas lengvai įrengiamas vakuuminio garinimo mechanizmas, kuriuo išfiltruojamos labai įvairios dalelės (įskaitant metalo, galvaninių dangų, fotografijos, spaudos, farmacijos medžiagų ir maisto atliekas), todėl jis yra tinkamas naudoti įvairiuose pramonės sektoriuose. Taip pat 97 proc. sumažintas Austrijos monetų kalyklai reikalingo šviežio vandens kiekis, taigi sutaupoma 4 mln. litrų vandens per metus.

Išsamesnė informacija:

http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf

1.2.5   Pagalba startuoliams ir novatoriškoms MVĮ pradėti ir plėsti savo veiklą

Visų viešųjų pirkėjų perkamoji galia ES lygmeniu sudaro apie 14 proc. BVP (9). Daugelyje Europos regionų ji sudaro nemažą vietos ekonomikos dalį. Tai reiškia, kad viešieji pirkėjai gali skatinti įsitvirtinusius rinkos dalyvius diegti inovacijas, o kartu gali suteikti gyvybiškai svarbių galimybių MVĮ ir naujai įsisteigusioms novatoriškoms įmonėms, kurios gali turėti sprendimų esamiems poreikiams tenkinti, tačiau joms gali būti sunku pateikti juos rinkai.

Viešieji pirkėjai novatoriškoms įmonėms, kaip pagrindiniai jų klientai, gali suteikti galimybę realiomis sąlygomis praktiškai išbandyti naujus jų sukurtus sprendimus. Be to, perkančiosios organizacijos, tapdamos tokių įmonių klientėmis ir taip didindamos jų apyvartą, gali paskatinti kitus (tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus) investuotojus investuoti į jų veiklą. Galiausiai viešieji pirkėjai, plačiai naudodami skaitmenines platformas, gali suteikti ekonominės veiklos vykdytojams – MVĮ, startuoliams – daugiau galimybių kurti ar siūlyti inovacinius sprendimus ir lengviau patekti į užsienio viešųjų pirkimų rinkas (10).

1.2.6   Rinkų orientavimasis į inovacijas

Jeigu produkto neįmanoma lengvai gauti rinkoje arba joje siūlomi tik prastos kokybės produktai, viešųjų pirkėjų perkamoji galia gali tapti veiksniu, skatinančiu rinkos orientavimąsi į inovacijas.

| PAVYZDYS


  INOVACIJOMIS SPRENDŽIAMI VISUOMENEI RŪPIMI KLAUSIMAI


  Geresnė pacientų priežiūra ligoninėse


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Švedijos Erebru miestas norėjo įsigyti kateterių, kurių sudėtyje nebūtų kenksmingų PVC medžiagų. Nors rinkoje tokių produktų buvo siūloma nedaug, miestas nusprendė paskelbti kvietimą pateikti pasiūlymus. Tuo metu į kvietimą atsiliepė tik vienas tiekėjas.

  Kas padaryta kitaip?

  Nepaisant sunkumų, miestui pavyko įsigyti norimus kateterius.

  Kokie buvo rezultatai?

  Po aštuonerių metų jau visi tiekėjai siūlė gaminius be PVC. |
| --- |

PAVYZDYS

INOVACIJOMIS SPRENDŽIAMI VISUOMENEI RŪPIMI KLAUSIMAI

Geresnė pacientų priežiūra ligoninėse

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Švedijos Erebru miestas norėjo įsigyti kateterių, kurių sudėtyje nebūtų kenksmingų PVC medžiagų. Nors rinkoje tokių produktų buvo siūloma nedaug, miestas nusprendė paskelbti kvietimą pateikti pasiūlymus. Tuo metu į kvietimą atsiliepė tik vienas tiekėjas.

Kas padaryta kitaip?

Nepaisant sunkumų, miestui pavyko įsigyti norimus kateterius.

Kokie buvo rezultatai?

Po aštuonerių metų jau visi tiekėjai siūlė gaminius be PVC.

1.3   
  Kam reikalingos viešųjų pirkimų gairės?

Viešųjų pirkėjų pagrindinis tikslas – užtikrinti stabiliausius ir patikimiausius viešųjų pirkimų rezultatus. Paprastai jie yra linkę mažinti riziką tokiais būdais:

| i. | ieškodami rinkoje įsitvirtinusių ekonominės veiklos vykdytojų, turinčių nepriekaištingą reputaciją, tvarkingo mokesčių mokėjimo istoriją ir didelę apyvartą; |
| --- | --- |

i.

ieškodami rinkoje įsitvirtinusių ekonominės veiklos vykdytojų, turinčių nepriekaištingą reputaciją, tvarkingo mokesčių mokėjimo istoriją ir didelę apyvartą;

| ii. | prašydami standartinių sprendimų, kurių patikimumas įrodytas. |
| --- | --- |

ii.

prašydami standartinių sprendimų, kurių patikimumas įrodytas.

Tokiomis aplinkybėmis gali būti sunku įtikinti išbandyti inovacinius produktus ir paslaugas, su kuriais siejama didesnė rizika, nepaisant to, kad inovacinio sprendimo pasirinkimas yra akivaizdžiai naudingas viešajam pirkėjui. Ši nauda (pvz., galimybė sutaupyti lėšų, naujus poreikius tenkinantys sprendimai ar geresni ankstesnių poreikių tenkinimo būdai) turi būti aiškiai nustatyta, išsamiai ir skaidriai apibūdinta, išreikšta tiksliniais dydžiais ir objektyviai įvertinta. Reikėtų numatyti ir mažinti teisinę riziką, riziką biudžetui ir reputacijai. Viešųjų pirkimų politikos formuotojams šiose gairėse siekiama pateikti pradinių paskatų ir idėjų, kad jie imtųsi spręsti šį uždavinį.

Europos Komisija, bendradarbiaudama su įvairiais partneriais, jau paskelbė kelis rekomendacinius dokumentus šia tema, kurie tebėra tinkama pagalbinė medžiaga (11). Remiantis anksčiau įgyta patirtimi ir atsižvelgiant į pakartotinius suinteresuotųjų subjektų raginimus šiose gairėse išaiškinti išsamesni praktiniai aspektai; jose skiriama dėmesio tam tikriems nenagrinėtiems ES taisyklėse pasiūlytų priemonių aspektams ir į tai žvelgiama iš platesnės perspektyvos, taip pat atsižvelgiant į ES paramą startuoliams ir novatoriškoms MVĮ.

Taigi, šiomis gairėmis siekiama:

| — | pateikti ekonomiškai pagrįstų argumentų, kodėl verta vykdyti inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

—

pateikti ekonomiškai pagrįstų argumentų, kodėl verta vykdyti inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus;

| — | pasiūlyti galimus veiksmus, kuriais būtų suteikta reikiama parama inovaciniams projektams; |
| --- | --- |

—

pasiūlyti galimus veiksmus, kuriais būtų suteikta reikiama parama inovaciniams projektams;

| — | padėti išspręsti neaiškumus, remiantis ES viešųjų pirkimų teisinio pagrindo, taikomo inovacinių sprendimų pirkimo procedūroms, išaiškinimu ir pateikiant realių praktinių pavyzdžių. |
| --- | --- |

—

padėti išspręsti neaiškumus, remiantis ES viešųjų pirkimų teisinio pagrindo, taikomo inovacinių sprendimų pirkimo procedūroms, išaiškinimu ir pateikiant realių praktinių pavyzdžių.

Šiose gairėse pateikti pavyzdžiai įrodo, kad jose siūlomas idėjas turėtų būti įmanoma įgyvendinti visose valstybėse narėse, nes pagrindinės viešųjų pirkimų taisyklės nustatomos pagal tas pačias viešųjų pirkimų direktyvas.

2   INOVACINIŲ SPRENDIMŲ VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ POLITIKOS PROGRAMOS PARENGIMAS

Inovacinių sprendimų viešieji pirkimai teikia galimybių viešiesiems pirkėjams, piliečiams ir įmonėms. Siekiant realizuoti šias galimybes, labai svarbu turėti visapusišką politikos programą, kuria suteikiama vizija, strategija ir tinkamų priemonių tam įgyvendinti. Tolesnėse teksto dalyse išdėstyti pagrindiniai inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų politikos programos elementai.

2.1   
  Aiškūs politiniai įgaliojimai

Labai svarbu aiški politikos vizija, kuri politiniu lygmeniu suteikiama strateginiuose viešuosiuose pirkimuose dalyvaujančioms institucijoms ir specialistams, nes taip jiems suteikiami reikiami įgaliojimai veikti. Kai kartu vykdoma aiškios komunikacijos kampanija ir prisiimami ilgalaikiai biudžetiniai įsipareigojimai, labiau tikėtina, kad politikos vizija bus sėkmingai įgyvendinta.

| PAVYZDYS


  ŠVEDIJOS NACIONALINĖ INOVACIJŲ TARYBA

  Švedijos nacionalinę inovacijų tarybą sudaro vyriausybės ministrai, kurių portfeliai susiję su inovacijomis, ir ekspertai. Tarybai pirmininkauja Ministras Pirmininkas. Šiame forume gali vykti aukščiausio lygmens diskusijos dėl inovacijų ir tai padeda konsoliduoti vyriausybės požiūrį. Pavyzdžiui, tai padėjo išaiškinti funkcinių kriterijų taikymą vykdant viešuosius pirkimus.

  Išsamesnė informacija:


  http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council |
| --- |

PAVYZDYS

ŠVEDIJOS NACIONALINĖ INOVACIJŲ TARYBA

Švedijos nacionalinę inovacijų tarybą sudaro vyriausybės ministrai, kurių portfeliai susiję su inovacijomis, ir ekspertai. Tarybai pirmininkauja Ministras Pirmininkas. Šiame forume gali vykti aukščiausio lygmens diskusijos dėl inovacijų ir tai padeda konsoliduoti vyriausybės požiūrį. Pavyzdžiui, tai padėjo išaiškinti funkcinių kriterijų taikymą vykdant viešuosius pirkimus.

Išsamesnė informacija:

http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council

Inovacinių sprendimų viešieji pirkimai turi didžiulį strateginį potencialą, ypač remiant viešajame sektoriuje vykdomą ir jo inicijuojamą technologinę plėtrą. Pramonės sektoriams, kurie yra priklausomi nuo pardavimo viešajam sektoriui, viešoji paklausa gali būti paskata kurti inovacijas ir diegti naujas technologijas. Socialinių, tokių kaip sveikatos priežiūros, vandens valymo, centralizuoto šilumos tiekimo, taip pat kelių ir geležinkelių sektorių ekonomika yra beveik visiškai priklausoma nuo viešosios paklausos. Šiais atvejais viešieji pirkimai akivaizdžiai yra priemonė, išreiškianti šią paklausą ir skatinanti technologinę pažangą.

| PAVYZDYS


  INOVACIJOMIS PADEDAMA PASIEKTI APLINKOSAUGOS TIKSLUS SAVIVALDOS LYGMENIU


  Kopenhagos aplinkosaugos tikslai pasiekti naudojant inovacines technologijas


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Iškėlusi didelio užmojo tikslą iki 2025 m. tapti anglies dioksido neišskiriančiu miestu Kopenhaga šiuo metu iš pagrindų keičia savo energijos valdymą. Vienas svarbus reikalavimas norint pasiekti šį tikslą – labai sumažinti gatvių apšvietimui suvartojamos energijos kiekį. Šiuo tikslu reikėjo pakeisti beveik 20 000 gatvės šviestuvų.
  Kopenhagos miesto apšvietimo tikslai buvo:






  — | pakeisti Kopenhagos gyvenamųjų rajonų keliuose, didesnėse gatvėse ir greitkeliuose naudojamas didžiaslėges natrio lempas specialiai pagamintais energiją taupančiais LED šviestuvais; |
| --- | --- |

PAVYZDYS

INOVACIJOMIS PADEDAMA PASIEKTI APLINKOSAUGOS TIKSLUS SAVIVALDOS LYGMENIU

Kopenhagos aplinkosaugos tikslai pasiekti naudojant inovacines technologijas

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Iškėlusi didelio užmojo tikslą iki 2025 m. tapti anglies dioksido neišskiriančiu miestu Kopenhaga šiuo metu iš pagrindų keičia savo energijos valdymą. Vienas svarbus reikalavimas norint pasiekti šį tikslą – labai sumažinti gatvių apšvietimui suvartojamos energijos kiekį. Šiuo tikslu reikėjo pakeisti beveik 20 000 gatvės šviestuvų.

Kopenhagos miesto apšvietimo tikslai buvo:

—

pakeisti Kopenhagos gyvenamųjų rajonų keliuose, didesnėse gatvėse ir greitkeliuose naudojamas didžiaslėges natrio lempas specialiai pagamintais energiją taupančiais LED šviestuvais;

| — | reikšmingai sumažinti suvartojamos energijos ir išmetamo CO2 kiekį, padedant miestui pasiekti savo tikslą iki 2025 m. tapti anglies dioksido neišskiriančiu miestu; |
| --- | --- |

—

reikšmingai sumažinti suvartojamos energijos ir išmetamo CO2 kiekį, padedant miestui pasiekti savo tikslą iki 2025 m. tapti anglies dioksido neišskiriančiu miestu;

| — | gerinti gatvių apšvietimo kokybę, kad padidėtų saugumas ir patogumas; |
| --- | --- |

—

gerinti gatvių apšvietimo kokybę, kad padidėtų saugumas ir patogumas;

| — | apšvietimo valdymą integruoti su eismo intensyvumo duomenimis, kad ateityje apšvietimo lygį būtų galima reguliuoti pagal kelių naudojimą; |
| --- | --- |

—

apšvietimo valdymą integruoti su eismo intensyvumo duomenimis, kad ateityje apšvietimo lygį būtų galima reguliuoti pagal kelių naudojimą;

| — | sukurti centrinę valdymo sistemą siekiant veiksmingiau valdyti ir kontroliuoti gatvių apšvietimą. |
| --- | --- |

—

sukurti centrinę valdymo sistemą siekiant veiksmingiau valdyti ir kontroliuoti gatvių apšvietimą.

Kas padaryta kitaip?

Perkančioji organizacija pasirinko konkurencinio dialogo procedūrą. Vertinimo kriterijai subalansuoti taip: 25 proc. – kaina, 25 proc. – užduočių atlikimas ir organizavimas, 20 proc. – apšvietimo sprendimas ir 30 proc. – energijos suvartojimo ir poveikio aplinkai savybės. Procedūra iki sutarties pasirašymo truko 16 mėnesių.

Kokie buvo rezultatai?

Pakeitus natrio lempas LED lempomis 57 proc. sumažintas energijos suvartojimas, todėl sumažėjo ir anglies dioksido išmetimo rodiklis, ir priežiūros išlaidos (1,6 mln. EUR per metus, palyginti su 26 mln. EUR investicija).

Išsamesnė informacija:

http://spice-project.eu

http://spice-project.eu/wp-content/uploads/sites/14/2017/08/Copenhagen_Street_Light.pdf

Svarbu pripažinti, kad inovacinių sprendimų viešieji pirkimai turi ne tik didelių pranašumų – su jais siejama ir tam tikra rizika, ir sąnaudos. Norint juos vykdyti reikalingi ne tik pačių viešųjų pirkėjų, bet ir visos ekosistemos – ekonominės veiklos vykdytojų, politinės valdžios institucijų, auditorių ir net mokslo bendruomenės – kultūros pokyčiai. Tokiomis aplinkybėmis labai svarbu aiški politikos deklaracija, kad būtų sprendžiamos problemos, kylančios dėl nenoro rizikuoti ir galimų papildomų sąnaudų, patiriamų vengiant inovacijų.

| PAVYZDYS


  IŠRINKTŲJŲ PAREIGŪNŲ DALYVAVIMAS


  Paryžiaus viešųjų pirkimų taryba


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Paryžiaus miestas norėjo stiprinti savo strateginį požiūrį į viešuosius pirkimus ir efektyviau jį įgyvendinti, taip pat labiau į tai įtraukti Paryžiaus miesto tarybos (išrinktuosius) pareigūnus.

  Kas padaryta kitaip?

  2016 m. Paryžiaus miesto taryba įsteigė Viešųjų pirkimų valdybą (Commission d’anticipation des achats). Ją sudaro 10 narių, atstovaujančių visoms Paryžiaus miesto tarybos politinėms grupėms.
  Valdyba svarsto būsimus viešųjų pirkimų projektus ir kaip būtų galima integruoti strateginį požiūrį į konkrečias procedūras. Taip išrinktieji atstovai gali gauti informaciją, keistis nuomonėmis ir anksti prisidėti likus pakankamai laiko iki procedūrų pradžios.

  Kokie buvo rezultatai?

  Visoms politinėms grupėms aktyviau įsitraukus dalyvauti ankstyvame etape, buvo geriau pagrįstas strateginis požiūris į viešuosius pirkimus. Be to, šis požiūris nuolat tobulinamas atsižvelgiant į nuodugnias diskusijas valdybos posėdžiuose. Per konkrečias viešųjų pirkimų procedūras labiau atsižvelgiama į strateginius aspektus.
  Dėl tokio integracinio požiūrio ir aktyvesnio politikų dalyvavimo taip pat sutrumpėjo viešųjų pirkimų procedūrų trukmė (jos tapo 1–3 mėnesiais trumpesnės negu buvo iki valdybos įsteigimo). |
| --- |

PAVYZDYS

IŠRINKTŲJŲ PAREIGŪNŲ DALYVAVIMAS

Paryžiaus viešųjų pirkimų taryba

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Paryžiaus miestas norėjo stiprinti savo strateginį požiūrį į viešuosius pirkimus ir efektyviau jį įgyvendinti, taip pat labiau į tai įtraukti Paryžiaus miesto tarybos (išrinktuosius) pareigūnus.

Kas padaryta kitaip?

2016 m. Paryžiaus miesto taryba įsteigė Viešųjų pirkimų valdybą (Commission d’anticipation des achats). Ją sudaro 10 narių, atstovaujančių visoms Paryžiaus miesto tarybos politinėms grupėms.

Valdyba svarsto būsimus viešųjų pirkimų projektus ir kaip būtų galima integruoti strateginį požiūrį į konkrečias procedūras. Taip išrinktieji atstovai gali gauti informaciją, keistis nuomonėmis ir anksti prisidėti likus pakankamai laiko iki procedūrų pradžios.

Kokie buvo rezultatai?

Visoms politinėms grupėms aktyviau įsitraukus dalyvauti ankstyvame etape, buvo geriau pagrįstas strateginis požiūris į viešuosius pirkimus. Be to, šis požiūris nuolat tobulinamas atsižvelgiant į nuodugnias diskusijas valdybos posėdžiuose. Per konkrečias viešųjų pirkimų procedūras labiau atsižvelgiama į strateginius aspektus.

Dėl tokio integracinio požiūrio ir aktyvesnio politikų dalyvavimo taip pat sutrumpėjo viešųjų pirkimų procedūrų trukmė (jos tapo 1–3 mėnesiais trumpesnės negu buvo iki valdybos įsteigimo).

Veiksmingas būdas išreikšti tvirtą politinį įsipareigojimą yra nustatyti tikslinius dydžius, t. y. apibrėžti, kokią viešųjų pirkimų procentinę dalį turi sudaryti inovacinių sprendimų viešieji pirkimai. Nors šis požiūris gali būti tinkamas ne visomis aplinkybėmis ir dėl jo kyla tam tikrų sunkumų, susijusių visų pirma su apibrėžtimi, vertinimu ir atskaitomybe, jis gali suteikti stiprių institucinių paskatų įveikti administracinę inerciją ir nenorą rizikuoti.

| PASAULYJE IR EUROPOJE NUSTATYTI TIKSLINIAI LYGIAI

  Visame pasaulyje valdžios institucijos yra nustačiusios konkrečius tikslus skirti tam tikrą savo viešųjų pirkimų biudžetų procentinę dalį moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms. Pavyzdžiui, JAV siekia mokslinių tyrimų ir plėtros viešiesiems pirkimams išleisti ne mažiau kaip 500 mln. JAV dolerių (apie 2,5 proc. BVP), o Pietų Korėja siekia 5 proc. savo viešųjų pirkimų lėšų išleisti inovacinių sprendimų kūrimui, dar 20 proc. – jų diegimui.
  Europoje nustatomi nacionaliniai ir regioniniai inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų tiksliniai lygiai. Paprastai inovacijoms diegti skiriama apie 2–5 proc. viešųjų pirkimų biudžeto. Kai kurios vietos valdžios institucijos nustato aukštesnius tikslinius lygius; pavyzdžiui, Gento miestas 10 proc. savo IRT viešųjų pirkimų biudžeto skyrė moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms. Manifeste „The Scale-up Europe Manifesto“ rekomenduojami minimalūs tiksliniai lygiai yra 3 proc. biudžeto skirti ikiprekybiniams viešiesiems pirkimams ir 20 proc. – inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams.


  Gento miesto tikslas:



  https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf


  Nacionaliniai ir regioniniai tiksliniai lygiai Europos Sąjungoje:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe


  „The Scale-up Europe Manifesto“:


  http://scaleupeuropemanifesto.eu


  Europos mokslinių tyrimų erdvės ir inovacijų komiteto (EMTEK) nuomonė:


  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf


  Nacionalinių politikos programų ir išlaidų, skiriamų inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams, lyginamosios analizės tyrimas (kuriame apžvelgti visoje Europoje nustatyti tiksliniai lygiai):


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy |
| --- |

PASAULYJE IR EUROPOJE NUSTATYTI TIKSLINIAI LYGIAI

Visame pasaulyje valdžios institucijos yra nustačiusios konkrečius tikslus skirti tam tikrą savo viešųjų pirkimų biudžetų procentinę dalį moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms. Pavyzdžiui, JAV siekia mokslinių tyrimų ir plėtros viešiesiems pirkimams išleisti ne mažiau kaip 500 mln. JAV dolerių (apie 2,5 proc. BVP), o Pietų Korėja siekia 5 proc. savo viešųjų pirkimų lėšų išleisti inovacinių sprendimų kūrimui, dar 20 proc. – jų diegimui.

Europoje nustatomi nacionaliniai ir regioniniai inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų tiksliniai lygiai. Paprastai inovacijoms diegti skiriama apie 2–5 proc. viešųjų pirkimų biudžeto. Kai kurios vietos valdžios institucijos nustato aukštesnius tikslinius lygius; pavyzdžiui, Gento miestas 10 proc. savo IRT viešųjų pirkimų biudžeto skyrė moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms. Manifeste „The Scale-up Europe Manifesto“ rekomenduojami minimalūs tiksliniai lygiai yra 3 proc. biudžeto skirti ikiprekybiniams viešiesiems pirkimams ir 20 proc. – inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams.

Gento miesto tikslas:

https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf

Nacionaliniai ir regioniniai tiksliniai lygiai Europos Sąjungoje:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe

„The Scale-up Europe Manifesto“:

http://scaleupeuropemanifesto.eu

Europos mokslinių tyrimų erdvės ir inovacijų komiteto (EMTEK) nuomonė:

http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf

Nacionalinių politikos programų ir išlaidų, skiriamų inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams, lyginamosios analizės tyrimas (kuriame apžvelgti visoje Europoje nustatyti tiksliniai lygiai):

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy

NACIONALINIŲ POLITIKOS PROGRAMŲ PALANKUMAS INOVACIJOMS (TYRIMAS)

Lyginamosios analizės rezultatai rodo, kiek pažangos Europoje jau padaryta rengiant nacionalines inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų politikos programas. Apskritai visos Europos mastu yra realizuota tik kiek daugiau kaip ketvirtadalis jos inovacijų politikos programos potencialo.

Galima apibendrinti, kad inovacinių sprendimų viešieji pirkimai daugelyje valstybių vis dar nėra strateginis prioritetas. Esamomis paskatomis ir gebėjimų stiprinimo sistemomis taip pat nepakankamai remiami viešieji pirkėjai, vykdantys inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus.

Vis dėlto nustatyta, kad tos valstybės narės, kurios apskritai yra inovacijų lyderės, taip pat yra parengusios inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų politikos programas. Todėl didinant investicijas į inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų strategiškesnės politikos programos rengimą Europoje būtų galima padėti didinti Europos ekonomikos konkurencingumą.

1 diagrama

Inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų nacionalinių politikos programų palyginimas Europos mastu

Image 1

| Šaltinis – | inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų nacionalinių politikos programų ir išlaidų lyginamosios analizės tyrimas (nurodytas pirmesniame teksto intarpe). |
| --- | --- |

Šaltinis –

2.2   
  Inovacijos kaip priemonė pasiekti įvairius politikos tikslus

Inovacijos yra ir svarbus ekonomikos tvaraus augimo, atsigavimo bei atsparumo didinimo stimulas (prie to savo perkamąja galia gali labai prisidėti visuomenė), ir svarbus būdas didinti viešųjų paslaugų, už kurias atsakinga vyriausybė, teikimo ekonominį naudingumą.

Be to, politinėje vizijoje turi būti aiškiai parodyta, kaip inovacinių sprendimų viešieji pirkimai siejasi su kitais politikos tikslais, pavyzdžiui, didinti ekonomikos atsparumą, mažinti aplinkosauginį pėdsaką, didinti energijos vartojimo efektyvumą, spręsti klimato kaitos problemą, užtikrinti tvarią senėjančių gyventojų sveikatos priežiūrą, sudaryti palankesnes sąlygas startuoliams ir MVĮ patekti į rinką, mažinti gaminių gyvavimo ciklo sąnaudas, modernizuoti viešųjų paslaugų teikimą ir kt.

| PAVYZDYS


  INOVACIJOMIS PADEDAMA ĮGYVENDINTI APLINKOS IR SVEIKATOS POLITIKĄ


  Naujas patalpų vėsinimo metodas Lenkijos ligoninėje


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Dėl klimato kaitos Lenkijoje padaugėjo karščio bangų. Beskidų Suchos miestelio ligoninė buvo viena iš daugelio Lenkijos ligoninių, kuriose vis didesnį susirūpinimą kėlė aukštos patalpų temperatūros poveikis darbuotojų ir pacientų gerovei, taip pat medicininei įrangai. Į tai reaguodama Visuomenės sveikatos ministerija reikalavo, kad visi sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai palatose, į kurias patenka per daug saulės šviesos, įrengtų pacientų apsaugos nuo saulės spindulių priemones. Tačiau palatų oro kondicionavimas vasaros mėnesiais buvo didelė našta Beskidų Suchos ligoninės biudžetui.

  Kas padaryta kitaip?

  Užuot pirkusi daugiau panašių priemonių, ligoninė pradėjo techninį dialogą su rinka, kurio metu paprašė rinkos dalyvių siūlyti galimus sprendimus. Tada ji per atviro konkurso procedūrą vietoj konkretaus pageidaujamo sprendimo nurodžiusi funkcinius kriterijus (temperatūros sumažinimas 2 °C) įsigijo sveikesnį ir tvaresnį sprendimą: ant pastato fasado sumontuotos saulės baterijų plokštės sudaro pavėsį neužtamsindamos patalpų. Siekiant gerų viešojo pirkimo rezultatų, naudingų ligoninės pacientams, darbuotojams ir vadovybei, buvo labai svarbu taikyti viso gyvavimo ciklo sąnaudų modelį.

  Kokie buvo rezultatai?

  Net kai temperatūra lauke pakilo 20 proc., temperatūra ligoninės patalpose buvo sumažinta 10 proc. Naudojamos saulės baterijų plokštės taip pat tenkina 5 proc. ligoninės elektros energijos poreikių ir taip kompensuojamos pradinės investicijos sąnaudos. Šis pavyzdys rodo, kokį svarbų vaidmenį viešieji pirkimai ir inovacijos gali atlikti vykdant ekonomikos atsigavimo ir žaliosios pertvarkos uždavinius.

  Išsamesnė informacija:


  http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html


  http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf |
| --- |

PAVYZDYS

INOVACIJOMIS PADEDAMA ĮGYVENDINTI APLINKOS IR SVEIKATOS POLITIKĄ

Naujas patalpų vėsinimo metodas Lenkijos ligoninėje

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Dėl klimato kaitos Lenkijoje padaugėjo karščio bangų. Beskidų Suchos miestelio ligoninė buvo viena iš daugelio Lenkijos ligoninių, kuriose vis didesnį susirūpinimą kėlė aukštos patalpų temperatūros poveikis darbuotojų ir pacientų gerovei, taip pat medicininei įrangai. Į tai reaguodama Visuomenės sveikatos ministerija reikalavo, kad visi sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai palatose, į kurias patenka per daug saulės šviesos, įrengtų pacientų apsaugos nuo saulės spindulių priemones. Tačiau palatų oro kondicionavimas vasaros mėnesiais buvo didelė našta Beskidų Suchos ligoninės biudžetui.

Kas padaryta kitaip?

Užuot pirkusi daugiau panašių priemonių, ligoninė pradėjo techninį dialogą su rinka, kurio metu paprašė rinkos dalyvių siūlyti galimus sprendimus. Tada ji per atviro konkurso procedūrą vietoj konkretaus pageidaujamo sprendimo nurodžiusi funkcinius kriterijus (temperatūros sumažinimas 2 °C) įsigijo sveikesnį ir tvaresnį sprendimą: ant pastato fasado sumontuotos saulės baterijų plokštės sudaro pavėsį neužtamsindamos patalpų. Siekiant gerų viešojo pirkimo rezultatų, naudingų ligoninės pacientams, darbuotojams ir vadovybei, buvo labai svarbu taikyti viso gyvavimo ciklo sąnaudų modelį.

Kokie buvo rezultatai?

Net kai temperatūra lauke pakilo 20 proc., temperatūra ligoninės patalpose buvo sumažinta 10 proc. Naudojamos saulės baterijų plokštės taip pat tenkina 5 proc. ligoninės elektros energijos poreikių ir taip kompensuojamos pradinės investicijos sąnaudos. Šis pavyzdys rodo, kokį svarbų vaidmenį viešieji pirkimai ir inovacijos gali atlikti vykdant ekonomikos atsigavimo ir žaliosios pertvarkos uždavinius.

Išsamesnė informacija:

http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html

http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf

2.3   
  Užmojų lygio nustatymas

Inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų šūkis – „kukli pradžia, sparti plėtra“. Tai daryti praktikoje gali būti sudėtinga, taigi galbūt geriausia tai pradėti kaip pakopinio mokymosi procesą; kitaip tariant, visai nebūtina, kad daugelis inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams reikalingų pokyčių – nuo kultūros iki procedūrų pakeitimų – būtų įvykdyti vienu metu. Sėkmingo su inovacijomis susijusio projekto rengimas net galėtų vykti pagal principą „iš apačios į viršų“, iš pradžių skiriant dėmesį paprastų, praktinių problemų sprendimui.

Išeities tašku galima pasirinkti kelias temas (pvz., aplinkos apsauga ir klimato kaita, sveikata ar kt.), kurioms bus skiriama daugiausia dėmesio ir kurioms inovacinis požiūris būtų naudingiausias. Galima pradėti nuo tų sektorių ir projektų, kuriuose lengviau diegti inovacijas ir kuriems jos galėtų turėti didžiausią poveikį. Pradėjus nuo nedidelių užduočių, laipsniškai didėja patikimumas ir pasitikėjimas ir galiausiai atsiveria galimybių įgyvendinti didesnius projektus.

ES taisyklėmis viešiesiems pirkėjams suteikta konkrečių priemonių, atitinkančių įvairius galimus užmojų lygius. Jos išdėstytos 4 skyriuje.

| PAVYZDYS


  ĮVAIRAUS UŽMOJO SPRENDIMAI


  Švedijos viešųjų pirkimų agentūros pavyzdiniai aplinkosaugos kriterijai


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Švedijoje pagal nacionalinę aplinkos, energetikos ir transporto politiką inovacinių sprendimų viešieji pirkimai skatinami kaip strateginis prioritetas, tačiau šiems politikos užmojams realiai praktiškai įgyvendinti reikia konkrečių gairių, pavyzdinių kriterijų ir dokumentų šablonų. Vis dėlto universalūs sprendimai tinka ne visada.

  Kas padaryta kitaip?

  Švedijos viešųjų pirkimų agentūra su inovacijomis susijusius viešųjų pirkimų procedūrų aplinkosaugos kriterijus suskirstė pagal tris lygius: bazinius, pažangius ir pirmaujančius (pvz., vandenilio kuru varomi automobiliai šiuo metu priskiriami prie pirmaujančių sprendimų). Dėl atitinkamų kriterijų ir lygių susitariama susitikimuose tarp visų susijusių suinteresuotųjų subjektų (vietos, regiono ir nacionalinio lygmens viešųjų pirkėjų, gamintojų, automobilių pardavėjų, taksi ir pasiuntinių paslaugų įmonių ir t. t.) ir jie nuolat atnaujinami atsižvelgiant į kiekvienos srities technologijų pažangą. Kai susitariama dėl konkretaus kriterijaus, ši agentūra parengia atitinkamą teisinį tekstą, kuris turi teisinę galią teisme ir kurį kiekvienas viešasis pirkėjas gali perkelti į savo viešųjų pirkimų pasiūlymų specifikacijas. Tie kriterijai yra neprivalomi ir laisvai naudojami.

  Kokie buvo rezultatai?

  Pagal šį požiūrį energijai imliuose (pvz., buitinių prietaisų, viešojo transporto ar šilumos tiekimo) sektoriuose įdiegti ir rinkoje išplatinti inovaciniai sprendimai padėjo 15 proc. sumažinti Švedijos priklausomybę nuo branduolinės energijos.

  Išsamesnė informacija:


  https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria


  Konkretaus atvejo tyrimas:


  http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf |
| --- |

PAVYZDYS

ĮVAIRAUS UŽMOJO SPRENDIMAI

Švedijos viešųjų pirkimų agentūros pavyzdiniai aplinkosaugos kriterijai

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Švedijoje pagal nacionalinę aplinkos, energetikos ir transporto politiką inovacinių sprendimų viešieji pirkimai skatinami kaip strateginis prioritetas, tačiau šiems politikos užmojams realiai praktiškai įgyvendinti reikia konkrečių gairių, pavyzdinių kriterijų ir dokumentų šablonų. Vis dėlto universalūs sprendimai tinka ne visada.

Kas padaryta kitaip?

Švedijos viešųjų pirkimų agentūra su inovacijomis susijusius viešųjų pirkimų procedūrų aplinkosaugos kriterijus suskirstė pagal tris lygius: bazinius, pažangius ir pirmaujančius (pvz., vandenilio kuru varomi automobiliai šiuo metu priskiriami prie pirmaujančių sprendimų). Dėl atitinkamų kriterijų ir lygių susitariama susitikimuose tarp visų susijusių suinteresuotųjų subjektų (vietos, regiono ir nacionalinio lygmens viešųjų pirkėjų, gamintojų, automobilių pardavėjų, taksi ir pasiuntinių paslaugų įmonių ir t. t.) ir jie nuolat atnaujinami atsižvelgiant į kiekvienos srities technologijų pažangą. Kai susitariama dėl konkretaus kriterijaus, ši agentūra parengia atitinkamą teisinį tekstą, kuris turi teisinę galią teisme ir kurį kiekvienas viešasis pirkėjas gali perkelti į savo viešųjų pirkimų pasiūlymų specifikacijas. Tie kriterijai yra neprivalomi ir laisvai naudojami.

Kokie buvo rezultatai?

Pagal šį požiūrį energijai imliuose (pvz., buitinių prietaisų, viešojo transporto ar šilumos tiekimo) sektoriuose įdiegti ir rinkoje išplatinti inovaciniai sprendimai padėjo 15 proc. sumažinti Švedijos priklausomybę nuo branduolinės energijos.

Išsamesnė informacija:

https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria

Konkretaus atvejo tyrimas:

http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf

2.4   
  Užmojų pavertimas realiais veiksmais ir įsipareigojimais

Siekiant užtikrinti, kad užmojai virstų realiais veiksmais, svarbu parengti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų strateginę politikos programą kartu su jiems skirtu veiksmų planu. Politikos programoje paprastai išdėstomi šios politikos tikslai ir prioritetai, taip pat sąvokų apibrėžtys, rodikliai, vaidmenys ir pareigos. Veiksmų planu prisiimami įsipareigojimai dėl konkrečių aiškiai apibrėžtų veiksmų, dalyvių, priemonių, išteklių, biudžetų, numatomų rezultatų ir įgyvendinimo terminų. Svarbus aspektas rengiant veiksmų planą yra suinteresuotųjų subjektų įtraukimas siekiant užtikrinti, kad įsipareigojimus prisiimtų visi dalyviai.

Kaip žinoma iš minėto lyginamosios analizės tyrimo, Europoje keturios valstybės narės (Austrija, Belgija, Suomija ir Nyderlandai) patvirtino konkrečius inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų veiksmų planus, o penkios kitos (Danija, Estija, Graikija, Prancūzija ir Švedija) konkrečius inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų tikslus ir priemones įtraukė į platesnes nacionalines strategijas ar programas, dažnai su konkrečiu tam skirtu biudžetu ir aiškiais pagrindinių dalyvių įsipareigojimais.

| PAVYZDYS


  VIZIJOS ĮGYVENDINIMAS VEIKSMAIS


  Austrijos federalinė mokslinių tyrimų, technologijų ir inovacijų strategija


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Nuo 2011 m. vienas iš Austrijos federalinėje mokslinių tyrimų, technologijų ir inovacijų strategijoje nustatytų prioritetų yra „viešieji pirkimai, kuriais skatinama diegti inovacijas“.

  Kas padaryta kitaip?

  Patvirtintas veiksmų planas, kuriuo siekiama įgyvendinti šią strategiją ir stiprinti sąveikas su kitomis politikos sritimis. Federalinė viešųjų pirkimų agentūra veikia kaip pagrindinis Austrijos inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų kompetencijos centras ir teikia mokymo paslaugas, dokumentus, pagalbą bei nedideles dotacijas Austrijos viešiesiems pirkėjams, rengiantiems ikiprekybinius ar inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus. MVĮ gali gauti finansinę garantiją, kuri palengvina jų dalyvavimą konkursuose. 2014 m. Austrijoje sukurta stebėsenos sistema siekiant įvertinti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų metines išlaidas.

  Išsamesnė informacija:


  http://www.ioeb.at


  https://era.gv.at/object/document/2177 |
| --- |

PAVYZDYS

VIZIJOS ĮGYVENDINIMAS VEIKSMAIS

Austrijos federalinė mokslinių tyrimų, technologijų ir inovacijų strategija

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Nuo 2011 m. vienas iš Austrijos federalinėje mokslinių tyrimų, technologijų ir inovacijų strategijoje nustatytų prioritetų yra „viešieji pirkimai, kuriais skatinama diegti inovacijas“.

Kas padaryta kitaip?

Patvirtintas veiksmų planas, kuriuo siekiama įgyvendinti šią strategiją ir stiprinti sąveikas su kitomis politikos sritimis. Federalinė viešųjų pirkimų agentūra veikia kaip pagrindinis Austrijos inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų kompetencijos centras ir teikia mokymo paslaugas, dokumentus, pagalbą bei nedideles dotacijas Austrijos viešiesiems pirkėjams, rengiantiems ikiprekybinius ar inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus. MVĮ gali gauti finansinę garantiją, kuri palengvina jų dalyvavimą konkursuose. 2014 m. Austrijoje sukurta stebėsenos sistema siekiant įvertinti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų metines išlaidas.

Išsamesnė informacija:

http://www.ioeb.at

https://era.gv.at/object/document/2177

Inovacinių sprendimų viešieji pirkimai nėra visiškai atsieti nuo kitų sričių politikos. Jie gali būti sėkmingesni tada, kai yra vykdomi remiantis kita konkrečių sektorių ir horizontaliąja politika, sudarančia inovacijoms palankias sąlygas. Konkretūs su inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais susiję veiksmai gali būti numatomi konkrečių sektorių (pvz., saugumo, sveikatos, kovos su klimato kaita ir kt.) ir kitų pamatinių horizontaliųjų politikos sričių (pvz., mokslinių tyrimų ir inovacijų, mokesčių ir kt.) programose ir veiksmų planuose.

2.5   
  Gebėjimų stiprinimas

Inovacinių sprendimų viešieji pirkimai apima konkrečias užduotis, kurias reikia atlikti tiksliai ir nėra vietos improvizacijai. Nepriklausomai nuo užmojų dydžio, tam reikia laiko, lėšų ir kompetencijos. Specializuotas mokymas (2.5.1 skirsnis), bendradarbiavimu grindžiami viešieji pirkimai (2.5.2 skirsnis) ir bendros verslumo kultūros puoselėjimas gali padėti stiprinti inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams reikalingus gebėjimus išvengiant per didelių sąnaudų.

Dvylika valstybių narių yra įsteigusios nacionalinius inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų kompetencijos centrus, kurie, veikdami vieno langelio principu, didina informuotumą, koordinuoja gebėjimų stiprinimo veiklą ir padeda viešiesiems pirkėjams vykdyti inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus (12).

| KOMPETENCIJOS CENTRAI

  Europos Komisija finansuoja nacionalinių kompetencijos centrų tinklaveiką per Europos nacionalinių inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų kompetencijos centrų tinklą (projektas „Procure2Innovate“).

  https://procure2innovate.eu


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects |
| --- |

KOMPETENCIJOS CENTRAI

Europos Komisija finansuoja nacionalinių kompetencijos centrų tinklaveiką per Europos nacionalinių inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų kompetencijos centrų tinklą (projektas „Procure2Innovate“).

https://procure2innovate.eu

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Profesinės organizacijos ir prekybos asociacijos gali teikti panašią paramą – specialius vadovus, rekomendacinę medžiagą, dokumentų šablonus, rengiamus vertinimo kriterijus ar vertinimo metodikas. Kadangi jie turi išsamių rinkos žinių, perduodant jų žinias ir patirtį viešiesiems pirkėjams pastarieji galės suformuluoti savo poreikius ir parengti technines specifikacijas pažangiausiais metodais (13).

2.5.1   Asmenų mokymas ir pagalba jiems

Viešųjų pirkimų specializacija (14) yra vienas pagrindinių veiksnių, nuo kurių labiausiai priklauso sėkmė. Kai kuriais sėkmingiausių inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų atvejais (pvz., Barselonoje, Lombardijoje, Austrijoje ar Švedijoje) kartu su tvirtu politiniu įsipareigojimu paversti inovacijas vietos ekonominės politikos prioritetu buvo užtikrinta didelė darbuotojų motyvacija ir profesionalumas.

Siekiant, kad viešasis pirkėjas sėkmingai vykdytų inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus, jis turėtų įgyti įvairių sričių žinių ir įgūdžių, įskaitant:

| — | žinias apie:






  — | rinką ir suinteresuotųjų subjektų įtraukimą; |
| --- | --- | --- |

—

žinias apie:

—

rinką ir suinteresuotųjų subjektų įtraukimą;

| — | atitinkamus produktus ar paslaugas; |
| --- | --- |

—

atitinkamus produktus ar paslaugas;

| — | pagrindinius įgūdžius, susijusius su:






  — | atitinkama teisine sistema; |
| --- | --- | --- |

—

pagrindinius įgūdžius, susijusius su:

—

atitinkama teisine sistema;

| — | derybomis; |
| --- | --- |

—

derybomis;

| — | sutarčių valdymu; |
| --- | --- |

—

sutarčių valdymu;

| — | specialius su inovacijomis susijusius įgūdžius:






  — | rizikos vertinimą; |
| --- | --- | --- |

—

specialius su inovacijomis susijusius įgūdžius:

—

rizikos vertinimą;

| — | intelektinės nuosavybės teisių (INT) valdymą; |
| --- | --- |

—

intelektinės nuosavybės teisių (INT) valdymą;

| — | verslumą kaip politikos principą. |
| --- | --- |

—

verslumą kaip politikos principą.

Galima stiprinti šiuos gebėjimus vidaus mokymu, tiksliniu įdarbinimu, išorės ekspertų ir konsultantų paslaugomis arba naudojantis bendra kompetencija kartu su kitais viešaisiais pirkėjais. Net ir tada, kai užmojai nėra dideli, būtų naudinga gerai pažinti rinką ir gebėti naudotis pagrindinėmis pagal ES taisykles siūlomomis priemonėmis, kaip antai taikyti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijus ar funkcinius reikalavimus.

Šis mokymosi procesas aktualus ne tik viešiesiems pirkėjams; įmonėms, ypač startuoliams ir novatoriškoms MVĮ, taip pat reikia laipsniškai įsitraukti į veiklos procesus, orientuotus į inovacijas, kartu su viešuoju sektoriumi ir susipažinti su konkrečia administracine praktika.

| PAVYZDYS


  VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ SPECIALIZACIJA


  Barselonos miesto tarybos darbuotojų mokymas


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams vykdyti reikia įgūdžių ir žinių.

  Kas padaryta kitaip?

  Barselonos miesto taryba bendradarbiaudama su Europos viešojo administravimo institutu (EIPA) organizuoja inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų mokymo programą miesto vadovams, valstybės tarnautojams, konsultantams, įmonėms ir patarėjams teisės klausimais. Pagal šią programą („Inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų ir ikiprekybinių viešųjų pirkimų vykdymas miestuose“) suteikiama praktinės informacijos, kaip tapti vienu iš inovacijų paklausą skatinančių miestų lyderių.

  Išsamesnė informacija:


  http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141


  http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017 |
| --- |

PAVYZDYS

VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ SPECIALIZACIJA

Barselonos miesto tarybos darbuotojų mokymas

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams vykdyti reikia įgūdžių ir žinių.

Kas padaryta kitaip?

Barselonos miesto taryba bendradarbiaudama su Europos viešojo administravimo institutu (EIPA) organizuoja inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų mokymo programą miesto vadovams, valstybės tarnautojams, konsultantams, įmonėms ir patarėjams teisės klausimais. Pagal šią programą („Inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų ir ikiprekybinių viešųjų pirkimų vykdymas miestuose“) suteikiama praktinės informacijos, kaip tapti vienu iš inovacijų paklausą skatinančių miestų lyderių.

Išsamesnė informacija:

http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141

http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017

| PAVYZDYS


  TARPTAUTINIS DALIJIMASIS PATIRTIMI

  Europos Komisija bendrai finansavo inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų patirties mainų internetinės platformos sukūrimą. Šią platformą administruoja asociacija ICLEI (Vietos valdžios institucijos už tvarų vystymąsi). Ši platforma su joje veikiančiu viešųjų pirkimų forumu ir išteklių centru padeda viešiesiems pirkėjams, politikos formuotojams, tyrėjams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams išnaudoti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų potencialą.

  Išsamesnė informacija:


  www.innovation-procurement.org |
| --- |

PAVYZDYS

TARPTAUTINIS DALIJIMASIS PATIRTIMI

Europos Komisija bendrai finansavo inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų patirties mainų internetinės platformos sukūrimą. Šią platformą administruoja asociacija ICLEI (Vietos valdžios institucijos už tvarų vystymąsi). Ši platforma su joje veikiančiu viešųjų pirkimų forumu ir išteklių centru padeda viešiesiems pirkėjams, politikos formuotojams, tyrėjams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams išnaudoti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų potencialą.

Išsamesnė informacija:

www.innovation-procurement.org

2.5.2   Galimi bendradarbiavimu grindžiami viešieji pirkimai

Terminas „bendradarbiavimu grindžiami viešieji pirkimai“ apima įvairius viešųjų pirkėjų tarpusavio bendradarbiavimo būdus.

Struktūriškiausias tokio bendradarbiavimo būdas yra specialios paskirties subjektų įsteigimas arba įgaliojimas: tai gali būti, pavyzdžiui, centrinės perkančiosios organizacijos, miestų asociacijos, Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumai (ERIC) (15), bendrosios įmonės (16) ar Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (17), reguliariai vykdantys bendradarbiavimu grindžiamus viešuosius pirkimus. Centrinės perkančiosios organizacijos yra kitų viešųjų pirkėjų viešojo pirkimo procesą valdančios institucijos. Centrinė vyriausybė gali nuspręsti dėl centrinės perkančiosios organizacijos įsteigimo nacionaliniu lygmeniu, o vietos valdžios institucijos gali tai daryti vietos lygmeniu. Tokias organizacijas taip pat gali įsteigti konkretaus sektoriaus viešieji pirkėjai.

| CENTRINĖS PERKANČIOSIOS ORGANIZACIJOS

  Centrinės perkančiosios organizacijos (toliau – CPO) tampa pagrindiniu elementu organizuojant viešuosius pirkimus ES valstybėse narėse. Visoje Europoje įsteigta daug CPO, veikiančių įvairiais (centriniu (18), regioniniu (19) ir sektoriniu (20)) lygmenimis. Yra apie 50 CPO, kasmet sudarančių po daugiau kaip 15 sutarčių, ir net apie 200 CPO, kasmet sudarančių po 5–15 sutarčių.

  Daugiau informacijos:


  https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_lt |
| --- |

CENTRINĖS PERKANČIOSIOS ORGANIZACIJOS

Centrinės perkančiosios organizacijos (toliau – CPO) tampa pagrindiniu elementu organizuojant viešuosius pirkimus ES valstybėse narėse. Visoje Europoje įsteigta daug CPO, veikiančių įvairiais (centriniu (18), regioniniu (19) ir sektoriniu (20)) lygmenimis. Yra apie 50 CPO, kasmet sudarančių po daugiau kaip 15 sutarčių, ir net apie 200 CPO, kasmet sudarančių po 5–15 sutarčių.

Daugiau informacijos:

https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_lt

Apskritai visi bendradarbiavimu grindžiami viešieji pirkimai ir ypač nuolatinės jų organizavimo struktūros pasižymi keliais bruožais, kurie palengvina inovacinių sprendimų viešąjį pirkimą:

| — | yra lengviau pasitelkti profesionalius darbuotojus, kompetentingus suformuluoti specializuotus ir sudėtingus poreikius, palaikyti struktūrizuotus ryšius su rinka ir planuoti procedūras, atveriančias galimybių inovacijoms; |
| --- | --- |

—

yra lengviau pasitelkti profesionalius darbuotojus, kompetentingus suformuluoti specializuotus ir sudėtingus poreikius, palaikyti struktūrizuotus ryšius su rinka ir planuoti procedūras, atveriančias galimybių inovacijoms;

| — | pasiekiama masto ekonomija, kuri yra reikalinga pradinėms inovacinių produktų ir paslaugų rinkoms sukurti; |
| --- | --- |

—

pasiekiama masto ekonomija, kuri yra reikalinga pradinėms inovacinių produktų ir paslaugų rinkoms sukurti;

| — | įmanoma pasiekti didesnį inovacinių sprendimų poveikį, nes kiekvieną sprendimą gali įgyvendinti įvairūs viešieji pirkėjai. |
| --- | --- |

—

įmanoma pasiekti didesnį inovacinių sprendimų poveikį, nes kiekvieną sprendimą gali įgyvendinti įvairūs viešieji pirkėjai.

Vis dėlto pažymėtina, kad vykdant bendradarbiavimu grindžiamus viešuosius pirkimus reikia užtikrinti, jog nebūtų pernelyg griežtos standartizacijos, užkertančios kelią labiau individualizuotiems ar specializuotiems produktams patekti į viešųjų pirkimų rinką.

Bendradarbiavimu grindžiami viešieji pirkimai gali būti ir mažiau struktūrizuotų formų, pavyzdžiui, viešųjų pirkėjų tinklai ir asociacijos gali ekspromtu suvienyti jėgas konkretaus inovacinių sprendimų viešojo pirkimo tikslu, organizuoti dalijimąsi gerąja patirtimi ir tarpusavio mokymąsi.

| PAVYZDYS


  NAŠIOSIOS KOMPIUTERIJOS SISTEMŲ JUNGTINIAI VIEŠIEJI PIRKIMAI


  Nuo ekspromtu sudarytos pirkėjų grupės iki specialaus perkančiojo subjekto įsteigimo


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Įvairiose viešojo sektoriaus srityse, įskaitant kibernetinį saugumą, energetiką, kovą su klimato kaita ir sveikatos sritį, yra naudojamasi našiąja kompiuterija, nes ji teikia galimybių kurti, išbandyti ir įdiegti itin sudėtingas taikomąsias programas.

  Kas padaryta kitaip?

  Pirmaujantys Prancūzijos, Italijos, Ispanijos ir Vokietijos superkompiuterijos centrai 2017 m. ekspromtu sudarė pirkėjų grupę bendram inovacinių sprendimų viešajam pirkimui vykdyti. Šie viešieji pirkėjai suderino savo veiksmų gaires dėl energetiškai efektyvesnių našiosios kompiuterijos išteklių teikimo Europoje.

  Kokių tikimasi rezultatų?

  Suplanuotas bendras šio pirmo jungtinio našiosios kompiuterijos inovacinių sprendimų viešojo pirkimo biudžetas yra 73 mln. EUR. Pirmosiomis įdiegtomis priemonėmis labai patobulinta našiosios kompiuterijos infrastruktūra. Šis sėkmingas bendradarbiavimas atvėrė galimybę Europoje bendrai investuoti dar 1 mlrd. EUR lėšų per bendrąją įmonę „EuroHPC“ – specialų ES ir jos valstybių narių bendrai įsteigtą subjektą būsimiems koordinuojamiems našiosios kompiuterijos viešiesiems pirkimams Europoje; susitarimas dėl to pasirašytas 2018 m. sausio mėn.

  Išsamesnė informacija:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers


  https://www.ppi4hpc.eu


  https://eurohpc-ju.europa.eu/ |
| --- |

PAVYZDYS

NAŠIOSIOS KOMPIUTERIJOS SISTEMŲ JUNGTINIAI VIEŠIEJI PIRKIMAI

Nuo ekspromtu sudarytos pirkėjų grupės iki specialaus perkančiojo subjekto įsteigimo

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Įvairiose viešojo sektoriaus srityse, įskaitant kibernetinį saugumą, energetiką, kovą su klimato kaita ir sveikatos sritį, yra naudojamasi našiąja kompiuterija, nes ji teikia galimybių kurti, išbandyti ir įdiegti itin sudėtingas taikomąsias programas.

Kas padaryta kitaip?

Pirmaujantys Prancūzijos, Italijos, Ispanijos ir Vokietijos superkompiuterijos centrai 2017 m. ekspromtu sudarė pirkėjų grupę bendram inovacinių sprendimų viešajam pirkimui vykdyti. Šie viešieji pirkėjai suderino savo veiksmų gaires dėl energetiškai efektyvesnių našiosios kompiuterijos išteklių teikimo Europoje.

Kokių tikimasi rezultatų?

Suplanuotas bendras šio pirmo jungtinio našiosios kompiuterijos inovacinių sprendimų viešojo pirkimo biudžetas yra 73 mln. EUR. Pirmosiomis įdiegtomis priemonėmis labai patobulinta našiosios kompiuterijos infrastruktūra. Šis sėkmingas bendradarbiavimas atvėrė galimybę Europoje bendrai investuoti dar 1 mlrd. EUR lėšų per bendrąją įmonę „EuroHPC“ – specialų ES ir jos valstybių narių bendrai įsteigtą subjektą būsimiems koordinuojamiems našiosios kompiuterijos viešiesiems pirkimams Europoje; susitarimas dėl to pasirašytas 2018 m. sausio mėn.

Išsamesnė informacija:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers

https://www.ppi4hpc.eu

https://eurohpc-ju.europa.eu/

| PAVYZDYS


  „DIDŽIŲJŲ PIRKĖJŲ“ INICIATYVA


  Konkrečių sričių inovacinių prekių ir paslaugų viešieji pirkimai


  Didžiųjų pirkėjų poreikių tenkinimas


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Šios bandomojo projekto iniciatyvos pagrindinis tikslas buvo viešųjų pirkėjų partneryste didinti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų plėtrą Europoje. Asociacija ICLEI kartu su asociacija EUROCITIES vykdė bandomojo projekto iniciatyvą Europos Komisijos Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ generalinio direktorato vardu, valdydamos projekto sekretoriatą. Didieji pirkėjai (daugiausia dideli miestai, taip pat komunalinių paslaugų teikėjai ir CPO) per bandomąjį projektą pagal tikslines sritis išskyrė tris (netaršių statybviečių, elektrinių sunkiųjų transporto priemonių ir „žiedinio“ naudojimo ciklo statybinių medžiagų) pogrupius.

  Kas padaryta kitaip?

  Pavyzdžiui, elektrinių sunkiųjų transporto priemonių pogrupio dalyviai (Amsterdamas, Budapeštas, Helsinkis, Lisabona, Malmė, Oslas, Paryžius, Portas, Roterdamas, „Belgian Post“ ir Stavangeris) ėmėsi šių veiksmų: i) suvienijo jėgas rengdamiesi kartu užmegzti santykius su tiekėjais, ii) dalijosi rengiant konkursus svarbia informacija (apie planavimą, pirkimo dokumentus, sutarties skyrimo kriterijus, netaršių transporto priemonių bandomųjų iniciatyvų rezultatus ir kt.).

  Kokių tikimasi rezultatų?

  Tikslas yra parengti bendrą dokumentą, kuriame būtų išdėstyti poreikiai, ir susitarti tam tikrais klausimais, taip pat dėl techninių ir teisinių kriterijų, svarbių kviečiant teikti pasiūlymus dalyvauti viešajame pirkime. Tai bus kvietimas kurti elektrines sunkiąsias transporto priemones (šiukšliavežes, gatvių valymo mašinas, sunkvežimius), kurių dar nėra rinkoje. Didžiųjų pirkėjų bendradarbiavimu tikimasi padėti skatinti inovacinių produktų rinką. Panašaus požiūrio laikomasi ir kituose pogrupiuose.

  Išsamesnė informacija:


  http://www.bigbuyers.eu/ |
| --- |

PAVYZDYS

„DIDŽIŲJŲ PIRKĖJŲ“ INICIATYVA

Konkrečių sričių inovacinių prekių ir paslaugų viešieji pirkimai

Didžiųjų pirkėjų poreikių tenkinimas

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Šios bandomojo projekto iniciatyvos pagrindinis tikslas buvo viešųjų pirkėjų partneryste didinti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų plėtrą Europoje. Asociacija ICLEI kartu su asociacija EUROCITIES vykdė bandomojo projekto iniciatyvą Europos Komisijos Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ generalinio direktorato vardu, valdydamos projekto sekretoriatą. Didieji pirkėjai (daugiausia dideli miestai, taip pat komunalinių paslaugų teikėjai ir CPO) per bandomąjį projektą pagal tikslines sritis išskyrė tris (netaršių statybviečių, elektrinių sunkiųjų transporto priemonių ir „žiedinio“ naudojimo ciklo statybinių medžiagų) pogrupius.

Kas padaryta kitaip?

Pavyzdžiui, elektrinių sunkiųjų transporto priemonių pogrupio dalyviai (Amsterdamas, Budapeštas, Helsinkis, Lisabona, Malmė, Oslas, Paryžius, Portas, Roterdamas, „Belgian Post“ ir Stavangeris) ėmėsi šių veiksmų: i) suvienijo jėgas rengdamiesi kartu užmegzti santykius su tiekėjais, ii) dalijosi rengiant konkursus svarbia informacija (apie planavimą, pirkimo dokumentus, sutarties skyrimo kriterijus, netaršių transporto priemonių bandomųjų iniciatyvų rezultatus ir kt.).

Kokių tikimasi rezultatų?

Tikslas yra parengti bendrą dokumentą, kuriame būtų išdėstyti poreikiai, ir susitarti tam tikrais klausimais, taip pat dėl techninių ir teisinių kriterijų, svarbių kviečiant teikti pasiūlymus dalyvauti viešajame pirkime. Tai bus kvietimas kurti elektrines sunkiąsias transporto priemones (šiukšliavežes, gatvių valymo mašinas, sunkvežimius), kurių dar nėra rinkoje. Didžiųjų pirkėjų bendradarbiavimu tikimasi padėti skatinti inovacinių produktų rinką. Panašaus požiūrio laikomasi ir kituose pogrupiuose.

Išsamesnė informacija:

http://www.bigbuyers.eu/

Be to, bendradarbiavimu grindžiami viešieji pirkimai gali būti naudingi ir pavieniams viešiesiems pirkėjams, turintiems pakankamai didelę perkamąją galią, kaip antai didiesiems miestams ar didelėms komunalinių paslaugų įmonėms. Šiems viešiesiems pirkėjams ypač tinka rengti inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus todėl, kad jie yra pajėgūs atrasti ir išbandyti novatoriškus produktus ir paslaugas prieš tai, kai juos pradės pirkti dideliais kiekiais kaip įprastinius produktus.

| PAVYZDYS


  EUROPOS SVEIKATOS SEKTORIAUS VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ ALJANSAS (EHPPA)


  Kas yra EHPPA?

  EHPPA – ne pelno viešųjų pirkimų organizacijų aljansas, siekiantis telkti kompetenciją, gerinti veiklos rezultatyvumą ir suteikti savo nariams strategiškai palankią poziciją Europos sveikatos sektoriaus viešųjų pirkimų rinkoje. 2012 m. įkurtas EHPPA yra pagal Prancūzijos teisę įregistruota asociacija su pagrindine buveine Paryžiuje.

  Kaip EHPPA paspartino inovacijų pirkimą?

  2017 m. rugsėjo 28–29 d. Paryžiuje „CCI France International“ ir EHPPA kartu pirmą kartą surengė „EHPPA dienas“ – Europos sveikatos inovacijų viešųjų pirkimų forumo renginį.

  Šio renginio tikslas buvo padėti sveikatos priežiūros srities viešiesiems pirkėjams (pvz., centrinėms perkančiosioms organizacijoms, ligoninėms ir kt.) susisiekti su novatoriškais tiekėjais iš Prancūzijos ir visos Europos, taip pat gauti informacijos apie įvairią kiekvienoje Europos šalyje taikomą pirkimo praktiką.

  Kas dalyvavo?

  Dalyvavo startuoliai, MVĮ ir vidutinio dydžio įmonės, taip pat Prancūzijos ir visos Europos tiekėjai, siūlantys inovacinius sprendimus kiekvienam sveikatos priežiūros sektoriaus segmentui, įskaitant farmaciją, patologiją, biomedicinos inžineriją, darbo su pacientais valdymą, medicinos įrangą, biotechnologijas, e. sveikatą ir skaitmeninės paramos paslaugas, apgyvendinimo, infrastruktūros ir technines paslaugas, energiją ir darnų vystymąsi, telekomunikacijų ir IT paslaugas.

  EHPPA 2017 m. Dienų ataskaita:


  http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf


  Panašios iniciatyvos:


  https://beneluxa.org/


  https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/ |
| --- |

PAVYZDYS

EUROPOS SVEIKATOS SEKTORIAUS VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ ALJANSAS (EHPPA)

Kas yra EHPPA?

EHPPA – ne pelno viešųjų pirkimų organizacijų aljansas, siekiantis telkti kompetenciją, gerinti veiklos rezultatyvumą ir suteikti savo nariams strategiškai palankią poziciją Europos sveikatos sektoriaus viešųjų pirkimų rinkoje. 2012 m. įkurtas EHPPA yra pagal Prancūzijos teisę įregistruota asociacija su pagrindine buveine Paryžiuje.

Kaip EHPPA paspartino inovacijų pirkimą?

2017 m. rugsėjo 28–29 d. Paryžiuje „CCI France International“ ir EHPPA kartu pirmą kartą surengė „EHPPA dienas“ – Europos sveikatos inovacijų viešųjų pirkimų forumo renginį.

Šio renginio tikslas buvo padėti sveikatos priežiūros srities viešiesiems pirkėjams (pvz., centrinėms perkančiosioms organizacijoms, ligoninėms ir kt.) susisiekti su novatoriškais tiekėjais iš Prancūzijos ir visos Europos, taip pat gauti informacijos apie įvairią kiekvienoje Europos šalyje taikomą pirkimo praktiką.

Kas dalyvavo?

Dalyvavo startuoliai, MVĮ ir vidutinio dydžio įmonės, taip pat Prancūzijos ir visos Europos tiekėjai, siūlantys inovacinius sprendimus kiekvienam sveikatos priežiūros sektoriaus segmentui, įskaitant farmaciją, patologiją, biomedicinos inžineriją, darbo su pacientais valdymą, medicinos įrangą, biotechnologijas, e. sveikatą ir skaitmeninės paramos paslaugas, apgyvendinimo, infrastruktūros ir technines paslaugas, energiją ir darnų vystymąsi, telekomunikacijų ir IT paslaugas.

EHPPA 2017 m. Dienų ataskaita:

http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf

Panašios iniciatyvos:

https://beneluxa.org/

https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/

| PAVYZDYS


  SUSIVIENIJIMAS SIEKIANT KARTU VYKDYTI STRUKTŪRIZUOTUS Į INOVACIJAS ORIENTUOTUS VEIKSMUS


  Norvegijos nacionalinė tiekėjų plėtros programa


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Pavieniams viešiesiems pirkėjams vykdant inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus daugeliu atvejų yra taip, kad gaunami geri sprendimai, tačiau po bandomojo ar prototipų kūrimo etapo procesas nutrūksta, nes vienas pirkėjas nesudaro pakankamai didelės paklausos.

  Kas padaryta kitaip?

  Įgyvendinant Norvegijos nacionalinę tiekėjų plėtros programą sistemingai dirbama siekiant, kad turintys panašių interesų (pvz., pasiekti tam tikrą klimato ar sveikatos politikos tikslą) ir panašių poreikių viešieji pirkėjai nuo pat pradžios susivienytų ir kartu ragintų rinkos dalyvius sukurti tokį sprendimą, kuris padėtų jiems pasiekti savo bendrą tikslą. Tokie bendri projektai suteikia potencialiems tiekėjams daugiau nuspėjamumo ir aiškumo, taip pat komercializacijai ir serijinei gamybai itin svarbią didesnę apimtį.

  Kokie buvo rezultatai?

  Įgyvendinant vieną bendrą projektą pagal šią plėtros programą buvo dirbama su didžiausiais šalies viešaisiais pirkėjais, kurie inicijuoja ir prižiūri statybos projektus, įskaitant naujų mokyklų, vaikų darželių, universitetų, ligoninių ir valdžios pastatų statybą. Bendras jų uždavinys buvo rinktis ekologiškai tvaresnius statybos procesus, taip padedant vykdyti Norvegijos įsipareigojimus pagal Paryžiaus klimato susitarimą. Naudodamiesi plėtros programos parama jie pavedė rinkos dalyviams bendrą užduotį – kurti tokias statybvietes, kuriose naudojami mechanizmai visiškai neterštų aplinkos. Jie atskleidė informaciją apie savo ateinančių penkerių metų statybų bendrą biudžetą, kad potencialūs tiekėjai galėtų įvertinti galimą rinkos dydį. Šiuo metu vyksta technologinė plėtra, kurios nebūtų buvę įmanoma pradėti be pakankamos rinkos apimties.

  Išsamesnė informacija:


  http://innovativeanskaffelser.no/about |
| --- |

PAVYZDYS

SUSIVIENIJIMAS SIEKIANT KARTU VYKDYTI STRUKTŪRIZUOTUS Į INOVACIJAS ORIENTUOTUS VEIKSMUS

Norvegijos nacionalinė tiekėjų plėtros programa

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Pavieniams viešiesiems pirkėjams vykdant inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus daugeliu atvejų yra taip, kad gaunami geri sprendimai, tačiau po bandomojo ar prototipų kūrimo etapo procesas nutrūksta, nes vienas pirkėjas nesudaro pakankamai didelės paklausos.

Kas padaryta kitaip?

Įgyvendinant Norvegijos nacionalinę tiekėjų plėtros programą sistemingai dirbama siekiant, kad turintys panašių interesų (pvz., pasiekti tam tikrą klimato ar sveikatos politikos tikslą) ir panašių poreikių viešieji pirkėjai nuo pat pradžios susivienytų ir kartu ragintų rinkos dalyvius sukurti tokį sprendimą, kuris padėtų jiems pasiekti savo bendrą tikslą. Tokie bendri projektai suteikia potencialiems tiekėjams daugiau nuspėjamumo ir aiškumo, taip pat komercializacijai ir serijinei gamybai itin svarbią didesnę apimtį.

Kokie buvo rezultatai?

Įgyvendinant vieną bendrą projektą pagal šią plėtros programą buvo dirbama su didžiausiais šalies viešaisiais pirkėjais, kurie inicijuoja ir prižiūri statybos projektus, įskaitant naujų mokyklų, vaikų darželių, universitetų, ligoninių ir valdžios pastatų statybą. Bendras jų uždavinys buvo rinktis ekologiškai tvaresnius statybos procesus, taip padedant vykdyti Norvegijos įsipareigojimus pagal Paryžiaus klimato susitarimą. Naudodamiesi plėtros programos parama jie pavedė rinkos dalyviams bendrą užduotį – kurti tokias statybvietes, kuriose naudojami mechanizmai visiškai neterštų aplinkos. Jie atskleidė informaciją apie savo ateinančių penkerių metų statybų bendrą biudžetą, kad potencialūs tiekėjai galėtų įvertinti galimą rinkos dydį. Šiuo metu vyksta technologinė plėtra, kurios nebūtų buvę įmanoma pradėti be pakankamos rinkos apimties.

Išsamesnė informacija:

http://innovativeanskaffelser.no/about

2.6   
  Su nenoru rizikuoti susijusios problemos sprendimas teikiant paskatų diegti inovacijas

Svarbu pripažinti, kad su inovacinių sprendimų viešuoju pirkimu yra susijusi tam tikra rizika, pavyzdžiui, gali nepavykti gauti reikiamo produkto ar paslaugos, gautas sprendimas gali neatitikti lauktų rezultatų ir kt. Viešieji pirkėjai dažnai nenori papildomos rizikos per savo viešųjų pirkimų procedūras, nes jie valdo viešąsias lėšas. Be to, jie nepatiria tokio rinkos spaudimo kaip ekonominės veiklos vykdytojai, todėl jiems sunkiau pateisinti dėl inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų kylančią riziką. Taigi, į šias problemas reikėtų atsižvelgti rengiant inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų projektus. Siekiant įveikti nenorą rizikuoti, reikia keisti viešųjų pirkėjų motyvaciją finansinėmis ir nefinansinėmis paskatomis.

Nefinansinės, su elgsena susijusios paskatos yra, pavyzdžiui, atlygis už gerąją praktiką (pvz., įteikiami nacionaliniai inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų apdovanojimai), inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų tikslo įtraukimas į viešųjų pirkimų pareigūnų ar vadovų metinius karjeros tikslus (pvz., nustatant pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius) ar geresnių paaukštinimo perspektyvų suteikimas viešiesiems pirkėjams, sėkmingai vykdantiems inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus, kuriais sparčiau modernizuojamos viešosios paslaugos. Dar viena galimybė – sutelkti dėmesį į inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų galimą poveikį suinteresuotosioms šalims.

| INOVACINIŲ SPRENDIMŲ VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ APDOVANOJIMAI

  Vokietijos inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų kompetencijos centras KOINNO kiekvienais metais už pavyzdinius inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus skiria Vokietijos viešiesiems pirkėjams „Inovacijomis sukuriamo pranašumo“ apdovanojimą, kurį remia Vokietijos federalinė ekonomikos ir energetikos ministerija.
  Panašiai ir Europos tvariųjų viešųjų pirkimų tinklas „Procura+“ skiria kasmetinius tvariųjų viešųjų pirkimų ir inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų apdovanojimus. Apdovanojimų svetainėje pateikti trumpi visų palankiai įvertintų projektų aprašymai, kuriuose paaiškinti svarbiausi jų inovacinio požiūrio bruožai.

  Išsamesnė informacija:


  https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis


  http://www.procuraplus.org/awards |
| --- |

INOVACINIŲ SPRENDIMŲ VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ APDOVANOJIMAI

Vokietijos inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų kompetencijos centras KOINNO kiekvienais metais už pavyzdinius inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus skiria Vokietijos viešiesiems pirkėjams „Inovacijomis sukuriamo pranašumo“ apdovanojimą, kurį remia Vokietijos federalinė ekonomikos ir energetikos ministerija.

Panašiai ir Europos tvariųjų viešųjų pirkimų tinklas „Procura+“ skiria kasmetinius tvariųjų viešųjų pirkimų ir inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų apdovanojimus. Apdovanojimų svetainėje pateikti trumpi visų palankiai įvertintų projektų aprašymai, kuriuose paaiškinti svarbiausi jų inovacinio požiūrio bruožai.

Išsamesnė informacija:

https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis

http://www.procuraplus.org/awards

Finansavimas dažnai yra pagrindinis veiksnys, lemiantis sprendimą pradėti inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus, ypač kai su tuo siejami dideli inovacijų užmojai. Siekiant pagrįsti sprendimą skirti viešųjų pirkimų biudžetų lėšas inovacijoms, svarbu, kad viešieji pirkėjai parengtų ekonomiškai argumentuotą veiklos scenarijų, kuriuo būtų aiškiai parodyta, kad numatoma inovacinių sprendimų nauda (pvz., geresnė kokybė ar efektyvumas, sumažintos gyvavimo ciklo sąnaudos ar kt.) yra didesnė už reikiamas investicines sąnaudas. Todėl rengiant tokį scenarijų, kuriuo grindžiamas sprendimas investuoti, viešajam pirkėjui yra svarbūs naujų technologijų potencialios naudos įrodymai. Inovacinių sprendimų sertifikavimas padeda suteikti viešiesiems pirkėjams tikrumo, kad naujos technologijos gali pateisinti lūkesčius.

Taip pat yra finansavimo šaltinių, kurie teikia viešiesiems pirkėjams finansinių paskatų vykdyti inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus. Specialiu finansavimu gali būti padengiama daug papildomų su inovacinių sprendimų viešuoju pirkimu susijusių sąnaudų, pavyzdžiui, viešojo pirkimo procedūros rengimo ir valdymo, pirminių rinkos konsultacijų, derybų, mokslinių tyrimų ir plėtros (pvz., prototipų kūrimo, išbandymo ir sertifikavimo), specialios techninės ar teisinės kompetencijos sutelkimo, administracinių procedūrų derinimo ir kitų sąnaudų. Taip pat gali būti kompensuotos nematerialiosios su kultūros pokyčiais ir įpročių keitimu susijusios sąnaudos.

| NACIONALINĖS IR REGIONINĖS PARAMOS INOVACINIŲ SPRENDIMŲ VIEŠIESIEMS PIRKIMAMS PROGRAMOS

  Keturiolikoje ES valstybių narių yra parengtos nacionalinės ar regioninės paramos inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams programos. Paprastai pagal jas viešiesiems pirkėjams skiriamas finansavimas inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams rengti ir (arba) vykdyti, siekiant kompensuoti dalį su inovaciniais sprendimais susijusios rizikos. Pavyzdžiui, pagal Suomijos inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų programą jau suteikta parama daugiau kaip 70 inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų. Italijos Lombardijos regionas ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus, kaip politinį tikslą, įtraukė į savo regioninės teisės aktus ir skyrė finansavimą reguliarioms iniciatyvoms iš regiono viešųjų pirkėjų rinkti informaciją apie inovacijų poreikius; tuo remiantis pradedami nauji viešieji pirkimai.

  Išsamesnė informacija:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe


  http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali |
| --- |

NACIONALINĖS IR REGIONINĖS PARAMOS INOVACINIŲ SPRENDIMŲ VIEŠIESIEMS PIRKIMAMS PROGRAMOS

Keturiolikoje ES valstybių narių yra parengtos nacionalinės ar regioninės paramos inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams programos. Paprastai pagal jas viešiesiems pirkėjams skiriamas finansavimas inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams rengti ir (arba) vykdyti, siekiant kompensuoti dalį su inovaciniais sprendimais susijusios rizikos. Pavyzdžiui, pagal Suomijos inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų programą jau suteikta parama daugiau kaip 70 inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų. Italijos Lombardijos regionas ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus, kaip politinį tikslą, įtraukė į savo regioninės teisės aktus ir skyrė finansavimą reguliarioms iniciatyvoms iš regiono viešųjų pirkėjų rinkti informaciją apie inovacijų poreikius; tuo remiantis pradedami nauji viešieji pirkimai.

Išsamesnė informacija:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe

http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali

| ES FINANSAVIMO PROGRAMOS

  ES remia inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus pagal įvairias finansavimo programas.
  Pagal ES pagrindinę mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“ reguliariai finansuojami kvietimai vykdyti koordinavimo ir paramos veiksmus (taip finansuojama koordinavimo ir tinklų veikla rengiant būsimus inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus), kvietimai vykdyti ikiprekybinių viešųjų pirkimų veiksmus (pagal juos taip pat bendru finansavimu padengiamos inovacinių sprendimų tyrimų, plėtros ir bandymų paslaugų pirkimo išlaidos) ir kvietimai vykdyti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų veiksmus (pagal kuriuos taip pat bendru finansavimu padengiamos inovacinių sprendimų pirkimo ir diegimo išlaidos).
  Visų iki šiol finansuotų inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų apžvalga:

  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

  Daugiau informacijos apie programos „Horizontas 2020“ paramą inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams:

  http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement

  Pagal ES paramos mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) programą COSME (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) finansuojami inovaciniai projektai, kuriuose dalyvauja MVĮ.
  ES valstybės narės ir jų regionai taip pat gali bendrai finansuoti inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus, įskaitant ikiprekybinius viešuosius pirkimus, naudodami Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) lėšas pagal savo pažangiosios specializacijos strategijas. Žr. parengtą vadovą, kuriame paaiškinta, kaip naudojantis inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais galima gauti ESI fondų ir kartu programos „Horizontas 2020“ finansavimą:

  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf

  ESI fondų finansuojamų inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų projektų pavyzdžių pateikta http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf. |
| --- |

ES FINANSAVIMO PROGRAMOS

ES remia inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus pagal įvairias finansavimo programas.

Pagal ES pagrindinę mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“ reguliariai finansuojami kvietimai vykdyti koordinavimo ir paramos veiksmus (taip finansuojama koordinavimo ir tinklų veikla rengiant būsimus inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus), kvietimai vykdyti ikiprekybinių viešųjų pirkimų veiksmus (pagal juos taip pat bendru finansavimu padengiamos inovacinių sprendimų tyrimų, plėtros ir bandymų paslaugų pirkimo išlaidos) ir kvietimai vykdyti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų veiksmus (pagal kuriuos taip pat bendru finansavimu padengiamos inovacinių sprendimų pirkimo ir diegimo išlaidos).

Visų iki šiol finansuotų inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų apžvalga:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Daugiau informacijos apie programos „Horizontas 2020“ paramą inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams:

http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement

Pagal ES paramos mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) programą COSME (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) finansuojami inovaciniai projektai, kuriuose dalyvauja MVĮ.

ES valstybės narės ir jų regionai taip pat gali bendrai finansuoti inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus, įskaitant ikiprekybinius viešuosius pirkimus, naudodami Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) lėšas pagal savo pažangiosios specializacijos strategijas. Žr. parengtą vadovą, kuriame paaiškinta, kaip naudojantis inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais galima gauti ESI fondų ir kartu programos „Horizontas 2020“ finansavimą:

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf

ESI fondų finansuojamų inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų projektų pavyzdžių pateikta http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf.

| PAVYZDYS


  ESI FONDŲ FINANSUOJAMA LIETUVOS INOVACINIŲ SPRENDIMŲ VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ RĖMIMO PROGRAMA

  Lietuvoje jau pradėta 21 ikiprekybinio viešojo pirkimo procedūra ir numatoma pradėti dar 13 procedūrų 2020 m. pagal reguliarius kvietimus dalyvauti vyriausybės ikiprekybinių viešųjų pirkimų rėmimo programoje nuo 2016 m. Ši paramos programa yra bendrai finansuojama ESI fondų lėšomis. Reguliariais kvietimais Lietuvos viešieji pirkėjai skatinami siūlyti naujas ikiprekybinių viešųjų pirkimų projektų idėjas.

  Išsamesnė informacija:


  https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania |
| --- |

PAVYZDYS

ESI FONDŲ FINANSUOJAMA LIETUVOS INOVACINIŲ SPRENDIMŲ VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ RĖMIMO PROGRAMA

Lietuvoje jau pradėta 21 ikiprekybinio viešojo pirkimo procedūra ir numatoma pradėti dar 13 procedūrų 2020 m. pagal reguliarius kvietimus dalyvauti vyriausybės ikiprekybinių viešųjų pirkimų rėmimo programoje nuo 2016 m. Ši paramos programa yra bendrai finansuojama ESI fondų lėšomis. Reguliariais kvietimais Lietuvos viešieji pirkėjai skatinami siūlyti naujas ikiprekybinių viešųjų pirkimų projektų idėjas.

Išsamesnė informacija:

https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania

Taip pat būtų galima tirti rizikos valdymo mechanizmų, tokių kaip paskolų, draudimo ar garantijų sistemos, naudojimo perspektyvas. Iš tiesų jau yra išbandytų draudimo ar garantijų priemonių, skirtų su inovacijomis susijusiai viešųjų pirkėjų rizikai kompensuoti, ypač apimančių galimos žalos kompensavimą tuo atveju, jei pasirinktas sprendimas nebūtų sėkmingai įgyvendintas. Ši sistema padeda mažinti pirkėjo riziką, taigi stiprinamas suinteresuotųjų subjektų tarpusavio pasitikėjimas.

| FINANSINIŲ PRIEMONIŲ NAUDOJIMAS RIZIKAI MAŽINTI

  Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos investicijų fondas (EIF) teikia dvejopas pagal „Horizontas 2020“ rizikos finansavimo prieinamumo darbo programą remiamas finansines priemones, kuriomis mažinama su inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais susijusi rizika tiek viešiesiems pirkėjams, tiek įmonėms (ypač startuoliams ir MVĮ).
  Pagal
  „Innovfin“ priemonę dideliems projektams (mokslo srityje
  ) EIB teikia paskolas pavienių viešųjų pirkėjų ar pirkėjų grupių ikiprekybiniams ir inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams pradėti. Taip pirkėjams padedama įveikti finansinius sunkumus, kylančius anksti investuojant į inovacijas, kurios atsiperka tik vėliau.
  Iš tiesų galima pasirinkti tokį paskolos grąžinimo terminą, kad viešasis pirkėjas pradėtų mokėti paskolos grąžinimo įmokas tik kai įdiegtos inovacijos pradės jam duoti realios su kokybės gerinimu ir sąnaudų mažinimu susijusios naudos. Suteikta paskola taip pat gali padėti išspręsti įvairių finansinių išteklių suderinimo sunkumus pradedant bendradarbiavimu grindžiamą viešąjį pirkimą, nes visi grupės nariai naudodami paskolos lėšas gali visi kartu pradėti pirkimą, o vėliau kiekvienas iš jų gali grąžinti savo paskolos dalį pagal individualius tvarkaraščius.
  Taikant
  „Innovfin“ priemonę novatoriams
  EIB ir EIF gali padėti ikiprekybiniuose ir inovacinių sprendimų viešuosiuose pirkimuose dalyvaujančioms įmonėms lengviau gauti paskolas, garantijas, priešpriešines garantijas, mišrųjį, tarpinį ir nuosavo kapitalo finansavimą savo verslo plėtrai per inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus, numatant sprendimų platesnio masto komercializaciją.

  Išsamesnė informacija:

  „Innovfin“ priemonė dideliems projektams (mokslo srityje):

  https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm

  „Innovfin“ novatoriams: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm |
| --- |

FINANSINIŲ PRIEMONIŲ NAUDOJIMAS RIZIKAI MAŽINTI

Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos investicijų fondas (EIF) teikia dvejopas pagal „Horizontas 2020“ rizikos finansavimo prieinamumo darbo programą remiamas finansines priemones, kuriomis mažinama su inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais susijusi rizika tiek viešiesiems pirkėjams, tiek įmonėms (ypač startuoliams ir MVĮ).

Pagal
  „Innovfin“ priemonę dideliems projektams (mokslo srityje
  ) EIB teikia paskolas pavienių viešųjų pirkėjų ar pirkėjų grupių ikiprekybiniams ir inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams pradėti. Taip pirkėjams padedama įveikti finansinius sunkumus, kylančius anksti investuojant į inovacijas, kurios atsiperka tik vėliau.

Iš tiesų galima pasirinkti tokį paskolos grąžinimo terminą, kad viešasis pirkėjas pradėtų mokėti paskolos grąžinimo įmokas tik kai įdiegtos inovacijos pradės jam duoti realios su kokybės gerinimu ir sąnaudų mažinimu susijusios naudos. Suteikta paskola taip pat gali padėti išspręsti įvairių finansinių išteklių suderinimo sunkumus pradedant bendradarbiavimu grindžiamą viešąjį pirkimą, nes visi grupės nariai naudodami paskolos lėšas gali visi kartu pradėti pirkimą, o vėliau kiekvienas iš jų gali grąžinti savo paskolos dalį pagal individualius tvarkaraščius.

Taikant
  „Innovfin“ priemonę novatoriams
  EIB ir EIF gali padėti ikiprekybiniuose ir inovacinių sprendimų viešuosiuose pirkimuose dalyvaujančioms įmonėms lengviau gauti paskolas, garantijas, priešpriešines garantijas, mišrųjį, tarpinį ir nuosavo kapitalo finansavimą savo verslo plėtrai per inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus, numatant sprendimų platesnio masto komercializaciją.

Išsamesnė informacija:

„Innovfin“ priemonė dideliems projektams (mokslo srityje):

https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm

„Innovfin“ novatoriams: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm

3   INOVACIJŲ KŪRĖJŲ PRITRAUKIMAS

Vienas pagrindinių uždavinių organizuojant inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus yra pritraukti inovacijų kūrėjus, visų pirma aukštųjų technologijų startuolius ir novatoriškas MVĮ. Kai kuriuose sektoriuose šios įmonės yra labai priklausomos nuo viešųjų pirkėjų, diegiančių jų sukurtus inovacinius sprendimus (21), o viešiesiems pirkėjams gali reikėti naudotis šių įmonių inovaciniu potencialu, kad galėtų teikti pažangias viešąsias paslaugas. Tuo pat metu startuoliams ir MVĮ dažnai trūksta reikiamų pajėgumų ir gerų ankstesnės veiklos rezultatų įrodymų, kurių paprastai reikalauja viešieji pirkėjai.

Viešieji pirkėjai gali apsvarstyti dvi pagrindines galimybes: derinti viešojo pirkimo procedūrą prie šių inovacijų kūrėjų poreikių (3.1 skirsnis) arba naudotis tarpininkavimu inovacijų srityje (3.3 skirsnis).

3.1   
  Galimybių mažesniems inovacijų kūrėjams dalyvauti viešuosiuose pirkimuose suteikimas

Pagal Sutarties principus visi inovacinių sprendimų pirkimai, siekiantys viešųjų pirkimų vertės ribas arba jų nesiekiantys, turi būti atviri visų dydžių ekonominės veiklos vykdytojams. Vis dėlto inovacinių sprendimų viešieji pirkimai pritraukia daugiau mažųjų novatoriškų įmonių negu įprastiniai standartinių rinkos produktų viešieji pirkimai. ES 2014 m. viešųjų pirkimų taisyklėmis viešiesiems pirkėjams suteikta galimybė rengti ne tik didelių įmonių, bet ir mažesnių novatoriškų tiekėjų poreikiams pritaikytas procedūras.

3.1.1   Ryšiai su rinka

Siekiant gauti inovacijos kūrėjo pasiūlymą pirma užduotis yra paprasta – užmegzti ryšį su juo. Taip itin paprastai išsprendžiamos dvi – nepakankamo įmonių informuotumo apie galimybę sudaryti viešąsias sutartis ir pasitikėjimo trūkumo – problemos. Abi šias problemas galima išspręsti tiesiogiai bendraujant su ekonominės veiklos vykdytoju. Tiesioginis kreipimasis, visai kaip argumentuotas komercinis pasiūlymas, gali net įtikinti skeptiškai nusiteikusią įmonę užsiimti verslu su viešaisiais pirkėjais.

Tokio ryšio priemone gali būti el. laiškas arba skambutis iš anksto pasirinktoms įmonėms. Taip pat galima tai daryti užsiimant tinklaveika ir platinant informaciją prekybos mugėse. Tai gali būti labai trumpi pranešimai, kuriems nereikia daug pastangų (pvz., kai kurioms įmonėms ar pramonės asociacijoms nusiunčiama interneto nuoroda į skelbimą apie pirkimą), arba išsamesnė informacija (pvz., pirkimo dokumentų pristatymas prekybos mugėje, internetiniame seminare ar per socialinių tinklų kampaniją). Tose valstybėse, kuriose trūksta pasitikėjimo viešaisiais pirkimais, tokie ryšiai taip pat atlieka svarbią funkciją „sužmogindami“ pirkimo procedūrą ir didindami įmonių pasitikėjimą, kad sutartis bus sudaryta sąžiningos konkurencijos būdu.

Vis dėlto, siekiant išvengti diskriminavimo ir nevienodo požiūrio, taip pat yra ribojami viešųjų pirkėjų dalijimosi informacija su tiekėjais būdai. Siekiant užtikrinti atvirą ir veiksmingą konkurenciją negalima jokiam potencialiam tiekėjui suteikti išimtinės ar privilegijuotos prieigos prie dokumentų ar informacijos. Be to, viešieji pirkėjai bet kokius savo žodinius kontaktus su įmonėmis turi pakankamai patvirtinti dokumentais (22).

| PAVYZDYS


  INICIATYVUS POŽIŪRIS Į VIEŠUOSIUS PIRKIMUS


  Gyvybes gelbstinčios telemedicinos priemonės Europos ligoninių intensyviosios terapijos skyriuose


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Nyderlandų, Ispanijos, Belgijos ir Suomijos ligoninės siekė sukurti didelio sąveikumo telemedicinos platformą, kuria naudojantis būtų nuotoliniu būdu identifikuojami ir prižiūrimi intensyviosios terapijos skyrių pacientai, kuriems kyla didesnė rizika mirti nuo sepsio.

  Kas padaryta kitaip?

  Ligoninės pradėjo kuo anksčiau informuoti apie būsimą viešąjį pirkimą: TED portale pateiktas išankstinis informacijos skelbimas, taip pat buvo renkama potencialių konkurso dalyvių informacija per pirminę rinkos konsultaciją, kurios metu surengti keli tiesioginiai susitikimai ir kartu naudotas internetu pildomas klausimynas. Taip viešieji pirkėjai įgijo visapusiškų žinių apie esamą padėtį, buvo įsitikinta numatomo viešojo pirkimo biudžeto pakankamumu ir paaiškėjo, kokios papildomos informacijos dar reikėtų gauti.
  Skatinti dalyvauti būsimame viešajame pirkime pradėta per THALEA (23) svetainę ir skelbimais kitose sveikatos, IT ir inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų svetainėse, forumuose bei informaciniuose biuleteniuose. Pirkėjai taip pat sveikatos ir IT sektoriaus prekybos mugėse informavo apie pateiktą išankstinį informacijos skelbimą ir skelbimą apie pirkimą. Tikslinėms grupėms siunčiamais laiškais informuotos pramonės asociacijos, prekybos rūmai, programos „Horizontas 2020“ nacionaliniai informacijos centrai sveikatos ir IT sektoriuose, taip pat žinomos šioje srityje veikiančios įmonės. Skatinimo dalyvauti pastangos dar labiau sustiprintos naudojantis socialiniais tinklais, ypač stengiantis pasiekti MVĮ, pavyzdžiui, per „Start-up Europe“, ES MVĮ priemonės, ES bendrosios skaitmeninės rinkos ir ES sveikatos sektoriaus „Twitter“ paskyras.

  Kokie buvo rezultatai?

  Per ikiprekybinį viešąjį pirkimą sulaukta pasiūlymų ne tik iš didelių įmonių, bet ir iš mažesnių inovacijų kūrėjų, įskaitant startuolius. Pirkimo rezultatas buvo toks, kad du startuoliai ir viena didelė įmonė sėkmingai įdiegė naujus algoritmus ir patobulino rizikos aptikimo priemones. Tai teikia galimybę anksčiau nustatyti diagnozę ir labai padidina intensyviosios terapijos skyriaus darbo efektyvumą. Dėl to 25 proc. sumažėjo mirštamumas nuo sepsio, taip pat 20–50 proc. sutrumpėjo gydymo ligoninėje trukmė.
  Dalyvaujančios ligoninės, planuodamos tolesnį viešąjį pirkimą, išplėtė pirkėjų grupę, kad šio pobūdžio inovaciniai sprendimai būtų plačiau diegiami visoje Europoje. Dėl pastarojo viešojo pirkimo jos pradėjo naujas atviras rinkos konsultacijas siekdamos informuoti inovacijų kūrėjus apie numatomą naują kvietimą teikti pasiūlymus, taip pat siekdamos sužinoti naujienas apie šios srities technologijų pažangą.

  Išsamesnė informacija:


  http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation


  http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview


  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:LT:HTML&tabId=1 |
| --- |

PAVYZDYS

INICIATYVUS POŽIŪRIS Į VIEŠUOSIUS PIRKIMUS

Gyvybes gelbstinčios telemedicinos priemonės Europos ligoninių intensyviosios terapijos skyriuose

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Nyderlandų, Ispanijos, Belgijos ir Suomijos ligoninės siekė sukurti didelio sąveikumo telemedicinos platformą, kuria naudojantis būtų nuotoliniu būdu identifikuojami ir prižiūrimi intensyviosios terapijos skyrių pacientai, kuriems kyla didesnė rizika mirti nuo sepsio.

Kas padaryta kitaip?

Ligoninės pradėjo kuo anksčiau informuoti apie būsimą viešąjį pirkimą: TED portale pateiktas išankstinis informacijos skelbimas, taip pat buvo renkama potencialių konkurso dalyvių informacija per pirminę rinkos konsultaciją, kurios metu surengti keli tiesioginiai susitikimai ir kartu naudotas internetu pildomas klausimynas. Taip viešieji pirkėjai įgijo visapusiškų žinių apie esamą padėtį, buvo įsitikinta numatomo viešojo pirkimo biudžeto pakankamumu ir paaiškėjo, kokios papildomos informacijos dar reikėtų gauti.

Skatinti dalyvauti būsimame viešajame pirkime pradėta per THALEA (23) svetainę ir skelbimais kitose sveikatos, IT ir inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų svetainėse, forumuose bei informaciniuose biuleteniuose. Pirkėjai taip pat sveikatos ir IT sektoriaus prekybos mugėse informavo apie pateiktą išankstinį informacijos skelbimą ir skelbimą apie pirkimą. Tikslinėms grupėms siunčiamais laiškais informuotos pramonės asociacijos, prekybos rūmai, programos „Horizontas 2020“ nacionaliniai informacijos centrai sveikatos ir IT sektoriuose, taip pat žinomos šioje srityje veikiančios įmonės. Skatinimo dalyvauti pastangos dar labiau sustiprintos naudojantis socialiniais tinklais, ypač stengiantis pasiekti MVĮ, pavyzdžiui, per „Start-up Europe“, ES MVĮ priemonės, ES bendrosios skaitmeninės rinkos ir ES sveikatos sektoriaus „Twitter“ paskyras.

Kokie buvo rezultatai?

Per ikiprekybinį viešąjį pirkimą sulaukta pasiūlymų ne tik iš didelių įmonių, bet ir iš mažesnių inovacijų kūrėjų, įskaitant startuolius. Pirkimo rezultatas buvo toks, kad du startuoliai ir viena didelė įmonė sėkmingai įdiegė naujus algoritmus ir patobulino rizikos aptikimo priemones. Tai teikia galimybę anksčiau nustatyti diagnozę ir labai padidina intensyviosios terapijos skyriaus darbo efektyvumą. Dėl to 25 proc. sumažėjo mirštamumas nuo sepsio, taip pat 20–50 proc. sutrumpėjo gydymo ligoninėje trukmė.

Dalyvaujančios ligoninės, planuodamos tolesnį viešąjį pirkimą, išplėtė pirkėjų grupę, kad šio pobūdžio inovaciniai sprendimai būtų plačiau diegiami visoje Europoje. Dėl pastarojo viešojo pirkimo jos pradėjo naujas atviras rinkos konsultacijas siekdamos informuoti inovacijų kūrėjus apie numatomą naują kvietimą teikti pasiūlymus, taip pat siekdamos sužinoti naujienas apie šios srities technologijų pažangą.

Išsamesnė informacija:

http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation

http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:LT:HTML&tabId=1

3.1.2   Administracinės naštos mažinimas

Biurokratinė našta dažnai atgraso MVĮ ir startuolius nuo dalyvavimo viešųjų pirkimų procedūrose. Priklausomai nuo konkrečios valstybės narės ir perkančiosios organizacijos reikalavimų, jie turi kartu su savo pasiūlymu pateikti administracines pažymas, kuriomis įrodomas jų teisinis statusas ir ekonominis bei finansinis pajėgumas, svarbūs tikrinant atitiktį kriterijams dėl draudimo dalyvauti procedūroje ir atrankos kriterijams.

Šie reikalavimai supaprastinti atnaujintomis ES taisyklėmis. Dabar konkurso dalyviai gali pateikti deklaraciją, iš kurios sužinoma, ar jie atitinka visus išankstinius administracinius reikalavimus. Kartu su šia deklaracija patvirtinamąsias pažymas jiems privaloma pateikti tik tuo atveju, jeigu jų pasiūlymas įvertinamas kaip geriausias. Praktiškiau yra surinkti reikiamas pažymas prieš pat sutarties pasirašymą, o ne procedūros pradžioje.

Procesas tapo dar paprastesnis, kai pradėta naudoti elektroninė šios deklaracijos versija – Europos bendrasis viešųjų pirkimų dokumentas (EBVPD) (24). EBVPD teikia galimybę pakartotinai naudoti duomenis, todėl konkurso dalyviai gali greičiau pateikti paraiškas. Taip labai supaprastinta tvarka tiek viešiesiems pirkėjams, tiek konkursų dalyviams.

EBVPD paslaugos teikiamos daugumoje valstybių narių (25). EBVPD yra iš anksto parengtas galimų deklaracijos duomenų, kuriuos gali reikėti pateikti dalyvaujant viešosiose procedūrose, sąrašas. Viešieji pirkėjai parenka kiekvienai procedūrai tinkamus reikalavimus, pagal kuriuos konkurso dalyvis turi pateikti duomenis.

Labiau integruotoje e. viešųjų pirkimų ir e. valdžios sistemoje (26) siekiant laikytis vienkartinio duomenų pateikimo principo skatinama užtikrinti elektronines sąsajas tarp EBVPD ir valstybinių elektroninių registrų, kuriais remiantis išduodamos atitinkamos pažymos. Pagal šį principą viešieji pirkėjai turi tiesioginę prieigą prie reikiamų įrodymų, taigi konkurso dalyviui nebereikia pateikti informacijos, kurią valstybės narės jau turi savo sistemose. Kartu naudojantis „e-Certis“ (27) paslauga, kuria susiejami visose Europos šalyse turimi patvirtinamieji dokumentai, įmanoma tai daryti tarpvalstybiniu mastu.

| EUROPOS BENDROJO VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ DOKUMENTO (EBVPD) PASLAUGOS


  Suomija įrodo savo procedūrų supaprastinimo potencialą

  Šiuo metu EBVPD paslaugos teikiamos visoje Europoje. Kai kurios iš jų apima paprasčiausias funkcijas, pavyzdžiui, įrodymą, jog laikomasi kriterijų, kad nebūtų uždrausta dalyvauti procedūroje (sumokėti mokesčiai, socialinės išmokos ir kt.). Tačiau daugėja paslaugų, kurias teikiant EBVPD susiejamas su nacionalinėmis duomenų bazėmis, ir kitokių pridėtinės vertės turinčių paslaugų. Jos gali apimti įmonių duomenų profilių saugojimą siekiant sumažinti valdžios institucijų ir tiekėjų administracinę naštą.
  Suomijoje diegiant EBVPD paslaugą centrinė viešųjų pirkimų e. konkursų platforma susieta su aštuoniomis nacionalinėmis duomenų bazėmis. Dabar institucijos turi tiesioginę prieigą prie tiekėjų pateiktos informacijos, kuri saugoma įmonės profilyje, kad ją būtų lengva pakartotinai naudoti. Be to, pagrindinis tiekėjas gali prašyti konsorciumo narių ir subrangovų užpildyti EBVPD tiesiogiai per viešųjų pirkimų e. konkursų platformą. Todėl MVĮ dabar yra daug lengviau dalyvauti didesniuose viešųjų pirkimų projektuose.

  Išsamesnė informacija:


  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/digital/espd_lt


  www.hanki-palvelu.fi |
| --- |

EUROPOS BENDROJO VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ DOKUMENTO (EBVPD) PASLAUGOS

Suomija įrodo savo procedūrų supaprastinimo potencialą

Šiuo metu EBVPD paslaugos teikiamos visoje Europoje. Kai kurios iš jų apima paprasčiausias funkcijas, pavyzdžiui, įrodymą, jog laikomasi kriterijų, kad nebūtų uždrausta dalyvauti procedūroje (sumokėti mokesčiai, socialinės išmokos ir kt.). Tačiau daugėja paslaugų, kurias teikiant EBVPD susiejamas su nacionalinėmis duomenų bazėmis, ir kitokių pridėtinės vertės turinčių paslaugų. Jos gali apimti įmonių duomenų profilių saugojimą siekiant sumažinti valdžios institucijų ir tiekėjų administracinę naštą.

Suomijoje diegiant EBVPD paslaugą centrinė viešųjų pirkimų e. konkursų platforma susieta su aštuoniomis nacionalinėmis duomenų bazėmis. Dabar institucijos turi tiesioginę prieigą prie tiekėjų pateiktos informacijos, kuri saugoma įmonės profilyje, kad ją būtų lengva pakartotinai naudoti. Be to, pagrindinis tiekėjas gali prašyti konsorciumo narių ir subrangovų užpildyti EBVPD tiesiogiai per viešųjų pirkimų e. konkursų platformą. Todėl MVĮ dabar yra daug lengviau dalyvauti didesniuose viešųjų pirkimų projektuose.

Išsamesnė informacija:

https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/digital/espd_lt

www.hanki-palvelu.fi

3.1.3   Atrankos kriterijų keitimas

Viešieji pirkėjai dažnai iš ekonominės veiklos vykdytojų reikalauja įrodyti, kad jie turi reikiamą finansinį ir (arba) ekonominį pajėgumą vykdyti sutartį. Tai paprastai įeina į išsamų patikrinimą siekiant sumažinti bet kokią riziką, kad rangovas sutarties vykdymo laikotarpiu gali būti likviduotas ir tai gali paveikti viešosios paslaugos teikimą. Šiuo tikslu viešieji pirkėjai paprastai siekia gauti informacijos apie metines finansines ataskaitas ir apyvartos dydžius.

Kartais ekonominės veiklos vykdytojų prašoma įrodyti šį savo pajėgumą atitiktimi tam tikriems svarbiems finansiniams reikalavimams; pavyzdžiui, kartais reikalaujama minimali apyvarta turi būti bent kelis kartus didesnė už atitinkamos sutarties vertę. Vis dėlto tokio reikalavimo atitiktis dar negarantuoja gero sutarties vykdymo, be to, taip užkertamas kelias konkurse dalyvauti visiems potencialiems dalyviams, kurių apyvarta mažesnė, tačiau kurie gali turėti pakankamą pajėgumą ir, dar svarbiau, geresnį sprendimą.

Pagal naująsias taisykles viešieji pirkėjai nebegali reikalauti, kad apyvarta daugiau kaip du kartus viršytų apskaičiuotąją sutarties vertę, išskyrus atvejus, kai tai yra tinkamai pagrįsta dėl konkrečių aplinkybių (28). Ši taisyklė palengvina startuolių ir novatoriškų MVĮ, kurios dažniau yra neseniai įsteigtos ir kurių apyvarta yra gana nedidelė, dalyvavimą viešuosiuose pirkimuose.

| PAVYZDYS


  GALIMYBIŲ SUTEIKIMAS MVĮ


  Bepiločiai orlaiviai ir asmeninės apsaugos priemonės kovai su miškų gaisrais Bulgarijoje ir Serbijoje


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Kulos (Bulgarija) ir Bolevaco (Serbija) miestai siekė įsigyti specialių transporto priemonių, bepiločių stebėjimo orlaivių ir asmeninių apsaugos priemonių kovai su miškų gaisrais. Kadangi novatoriškos MVĮ šioje srityje gali pateikti aukštos kokybės sprendimų, viešieji pirkėjai siekė užtikrinti, kad jos galėtų dalyvauti viešuosiuose pirkimuose.

  Kas padaryta kitaip?

  Abu miestai paskelbė panašius kvietimus pateikti pasiūlymus. Pagal finansinio pajėgumo kriterijų reikalaujama minimali apyvarta buvo lygi pasiūlymo vertei, bet ne didesnė. Konkurso dalyvio vidutinė metinė apyvarta per praėjusius trejus metus su uždarytomis sąskaitomis turėjo būti didesnė už jo pasiūlymo vertę.
  Kadangi pirkėjai taip pat suskaidė sutartį į dalis ir todėl bendra sutarties vertė padalyta tarp atskirų jos dalių (transporto priemonių, bepiločių orlaivių ir asmeninių apsaugos priemonių), MVĮ gebėjo įvykdyti finansinio pajėgumo reikalavimą.

  Kokie buvo rezultatai?

  Toks požiūris atvėrė MVĮ galimybę laimėti konkursus dėl inovacinės įrangos tiekimo sutarčių.

  Išsamesnė informacija:


  http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915


  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:LT:HTML&tabId=1 (dėl Kulos miesto)


  http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:EN:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC


  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:LT:HTML&tabId=1 (dėl Bolevaco miesto)


  (bendrai finansuojama pagal INTERREG ir PNPP tarpvalstybinę Bulgarijos ir Serbijos programą) |
| --- |

PAVYZDYS

GALIMYBIŲ SUTEIKIMAS MVĮ

Bepiločiai orlaiviai ir asmeninės apsaugos priemonės kovai su miškų gaisrais Bulgarijoje ir Serbijoje

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Kulos (Bulgarija) ir Bolevaco (Serbija) miestai siekė įsigyti specialių transporto priemonių, bepiločių stebėjimo orlaivių ir asmeninių apsaugos priemonių kovai su miškų gaisrais. Kadangi novatoriškos MVĮ šioje srityje gali pateikti aukštos kokybės sprendimų, viešieji pirkėjai siekė užtikrinti, kad jos galėtų dalyvauti viešuosiuose pirkimuose.

Kas padaryta kitaip?

Abu miestai paskelbė panašius kvietimus pateikti pasiūlymus. Pagal finansinio pajėgumo kriterijų reikalaujama minimali apyvarta buvo lygi pasiūlymo vertei, bet ne didesnė. Konkurso dalyvio vidutinė metinė apyvarta per praėjusius trejus metus su uždarytomis sąskaitomis turėjo būti didesnė už jo pasiūlymo vertę.

Kadangi pirkėjai taip pat suskaidė sutartį į dalis ir todėl bendra sutarties vertė padalyta tarp atskirų jos dalių (transporto priemonių, bepiločių orlaivių ir asmeninių apsaugos priemonių), MVĮ gebėjo įvykdyti finansinio pajėgumo reikalavimą.

Kokie buvo rezultatai?

Toks požiūris atvėrė MVĮ galimybę laimėti konkursus dėl inovacinės įrangos tiekimo sutarčių.

Išsamesnė informacija:

http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:LT:HTML&tabId=1 (dėl Kulos miesto)

http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:EN:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:LT:HTML&tabId=1 (dėl Bolevaco miesto)

(bendrai finansuojama pagal INTERREG ir PNPP tarpvalstybinę Bulgarijos ir Serbijos programą)

Ekonominės veiklos vykdytojai, siekdami įrodyti savo techninį pajėgumą vykdyti atitinkamą viešąją sutartį, dažnai turi pateikti praeityje atliktų darbų, tiektų prekių ar teiktų paslaugų sąrašą. Kartu su šiuo sąrašu dažnai reikia pateikti ir tinkamą užsakymų įvykdymą patvirtinančias pažymas ar kitus duomenis. Šis reikalavimas kelia sunkumų neseniai įsteigtiems startuoliams, kurie dar neturėjo pakankamai laiko, kad sukauptų savo patikimumo įrodymų, taigi toks požiūris gali užkirsti jiems kelią dalyvauti kai kuriose viešųjų pirkimų procedūrose, nors startuolis gali turėti visus sutarčiai vykdyti reikalingus pajėgumus ir galbūt net pasiūlyti pažangesnį inovacinį techninį sprendimą.

Viešieji pirkėjai gali prašyti ekonominės veiklos vykdytojų savo tinkamumą pagrįsti kitais įrodymais (29). Priklausomai nuo konkrečios sutarties, ekonominės veiklos vykdytojas gali pateikti paslaugas teikiančio asmens, rangovo ar savo įmonės vadovaujančiojo personalo išsilavinimo ir profesinės kvalifikacijos dokumentus arba nurodyti, kokiomis tiekimo grandinės valdymo ir sekimo sistemomis ekonominės veiklos vykdytojas galės naudotis vykdydamas sutartį. Kai pakanka tokių įrodymų, dėl kurių konkurso dalyviui nebūtina turėti daugelio metų veiklos patirties, suteikiama daugiau galimybių konkurse dėl sutarties dalyvauti ir startuoliams.

3.1.4   Sutarties skaidymas į dalis

Dar vienas būdas pritraukti inovacijų kūrėjus yra viešųjų sutarčių skaidymas į dalis. Kiekvienos dalies dydis gali atitikti startuolių ir novatoriškų MVĮ veiklos pajėgumus. Skaidant sutartis į dalis taip pat galima mažinti susaistymą su konkrečiu tiekėju, net ir tada, kai tiekėjai yra daugiausia didelės įmonės. Tokiais atvejais viešasis pirkėjas gali nustatyti sąveikumo ir (arba) atvirųjų standartų reikalavimus, kad būtų galima sujungti tiekėjų pagal atskiras sutarties dalis sukurtus sistemos segmentus. Su tiekėju sudaromoje sutartyje dėl to turėtų būti nustatytos būsimo naudojimosi bet kokiomis naujomis intelektinės nuosavybės teisėmis, atsiradusiomis vykdant projektą, taisyklės.

Pagal naująsias ES taisykles viešieji pirkėjai turėtų apsvarstyti galimybę į dalis skaidyti visas viešąsias sutartis (30). Jie turi tinkamai praktiškai subalansuoti du aspektus: viena vertus, sutarties skaidymą į dalis, kad būtų lengviau dalyvauti mažesniems novatoriškiems tiekėjams ir būtų skatinama pereiti prie atviresnių, sąveikesnių sprendimų; ir, kita vertus, pačių viešųjų pirkėjų administracinės naštos sumažinimą sudarant sutartį su vienu rangovu, kuris atliktų visas užduotis.

| PAVYZDYS


  MVĮ GALIMYBĖS DALYVAUTI ĮGYVENDINANT DIDESNIUS PROJEKTUS


  Perspektyvūs eismo valdymo centrai Anglijoje ir Nyderlanduose


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Nyderlandų ir Anglijos kelių direkcijos „Rijkswaterstaat“ ir „Highways England“ siekė pereiti prie atvirosios modulinės programinės įrangos platformos naudojimo kuriant naujos kartos eismo valdymo centrus. Tikslas buvo per daug nesussieti su vienu tiekėju ir suteikti galimybių mažesnėms novatoriškoms įmonėms teikti inovacines naujas paslaugas.

  Kas padaryta kitaip?

  Siekdami savo tikslo viešieji pirkėjai vienu metu pradėjo vykdyti dvi bendrų viešųjų pirkimų procedūras:






  1) | viešasis pirkimas siekiant pakeisti ankstesnę pagal užsakymą sukurtą programinės įrangos platformą nauja platforma su atviromis sąsajomis; |
| --- | --- |

PAVYZDYS

MVĮ GALIMYBĖS DALYVAUTI ĮGYVENDINANT DIDESNIUS PROJEKTUS

Perspektyvūs eismo valdymo centrai Anglijoje ir Nyderlanduose

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Nyderlandų ir Anglijos kelių direkcijos „Rijkswaterstaat“ ir „Highways England“ siekė pereiti prie atvirosios modulinės programinės įrangos platformos naudojimo kuriant naujos kartos eismo valdymo centrus. Tikslas buvo per daug nesussieti su vienu tiekėju ir suteikti galimybių mažesnėms novatoriškoms įmonėms teikti inovacines naujas paslaugas.

Kas padaryta kitaip?

Siekdami savo tikslo viešieji pirkėjai vienu metu pradėjo vykdyti dvi bendrų viešųjų pirkimų procedūras:

1)

viešasis pirkimas siekiant pakeisti ankstesnę pagal užsakymą sukurtą programinės įrangos platformą nauja platforma su atviromis sąsajomis;

| 2) | ikiprekybinis viešasis pirkimas siekiant kurti naujus inovacinio eismo valdymo modulius, kurie būtų naudojami su naująja atvirąja platforma. Kad užtikrintų pakankamą tiekėjų konkurenciją ir įvairių modulių sąveikumą, viešieji pirkėjai ikiprekybinio viešojo pirkimo procedūrą suskaidė į dalis pagal modulius. |
| --- | --- |

2)

ikiprekybinis viešasis pirkimas siekiant kurti naujus inovacinio eismo valdymo modulius, kurie būtų naudojami su naująja atvirąja platforma. Kad užtikrintų pakankamą tiekėjų konkurenciją ir įvairių modulių sąveikumą, viešieji pirkėjai ikiprekybinio viešojo pirkimo procedūrą suskaidė į dalis pagal modulius.

Kokie buvo rezultatai?

Per pirmąjį viešąjį pirkimą susidarė sveika esamų didesnių tiekėjų konkurencija siekiant pagrindinės programinės įrangos platformos atvėrimo. Per antrąjį mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų pirkimą į šią rinką pateko daugiau MVĮ, įskaitant tas, kurios iki tol neužsiėmė eismo valdymo srities veikla.

Taip sukurti sėkmingi nauji moduliai: i) pažangus paskirstytasis tinklo valdymas, kuriuo mažinamos eismo spūstys ir išmetamo CO2 kiekis; ii) eismo įvykių prognozavimas ir prevencija didinant kelių eismo saugumą; iii) sąveikiosios intelektinės transporto sistemos, kurias naudojant lengviau pereiti prie išmaniųjų automobilių ir diegti kitas technologines inovacijas.

Be to, įvertinta, kad naudojant tokią atvirąją modulinę architektūrą pagal šį metodą 20 proc. sumažinamos sąnaudos.

Išsamesnė informacija:

http://charmprogramme.com

3.1.5   Standartų, atvirųjų duomenų, atvirųjų sąsajų ir atvirojo kodo programinės įrangos naudojimas

Standartai, atvirieji duomenys, atvirosios sąsajos ir atvirojo kodo programinė įranga yra dar vienas būdas atverti rinkas. Jie gali suteikti galimybių mažesniems inovacijų kūrėjams dalyvauti dideliuose projektuose arba savarankiškai laimėti konkursus dėl sutarčių ir plėsti verslą. Vis dėlto sutartimis turėtų būti nustatytos taisyklės dėl naudojimosi jau anksčiau buvusiomis intelektinės nuosavybės teisėmis, reikalingomis inovacijų procesui atlikti, ir naujomis per inovacijų procesą sukurtomis intelektinės nuosavybės teisėmis.

| PAVYZDYS


  ATVIRŲJŲ INOVACIJŲ PROCESO PIRKIMAS


  Pažangusis elektros energijos tinklas „Šviesos miestui“


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Nyderlandų Eindhoveno miestas siekė gerinti gyvenimo mieste kokybę ir stiprinti savo, kaip „Šviesos miesto“, reputaciją.

  Kas padaryta kitaip?

  Užuot pirkusi konkretų produktą ar sprendimą miesto savivaldybė įsigijo atvirųjų inovacijų procesą. Šis naujas požiūris pagrįstas veiksmų gairėmis, kuriose numatyti miesto tikslai iki 2030 m.; pagal jį vyko nuolatinis paslaugų teikėjo, piliečių, mokslo tiriamųjų institucijų ir savivaldybės bendradarbiavimas. Naudotojai iš esmės dalyvavo „gyvosios laboratorijos“ veikloje fiksuojant pokyčius ir reaguojant į tuos pokyčius, kurių iš pradžių negalėjo numatyti pirkėjas.
  Viešojo pirkimo procesą sudarė rinkos konsultacija, konkurencinis dialogas (jį sudarė trys iš eilės etapai, preliminariai išrinkti trys konsorciumai), konkurso etapas ir etapas prieš sutarties sudarymą siekiant patvirtinti laimėjusio pasiūlymo tinkamumą. Tarp atrankos kriterijų buvo „inovacinis potencialas“, apimantis taikomą požiūrį, strategiją ir patirtį diegiant atvirąsias inovacijas. Atrankos procesas pagrįstas „geriausios vertės“ metodika.

  Kokie buvo rezultatai?

  Išrinktasis tiekėjas sukūrė susietą išmaniąją „atvirąją“ sistemą, apimančią viešųjų erdvių apšvietimo sistemas. Siekiant nuolatinio inovacijų proceso ją įvairioms paslaugoms teikti naudoja (arba gali naudoti) įvairūs kiti novatoriški tiekėjai, įskaitant startuolius ir novatoriškas MVĮ.

  Išsamesnė informacija:


  https://www.jouwlichtop040.nl |
| --- |

PAVYZDYS

ATVIRŲJŲ INOVACIJŲ PROCESO PIRKIMAS

Pažangusis elektros energijos tinklas „Šviesos miestui“

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Nyderlandų Eindhoveno miestas siekė gerinti gyvenimo mieste kokybę ir stiprinti savo, kaip „Šviesos miesto“, reputaciją.

Kas padaryta kitaip?

Užuot pirkusi konkretų produktą ar sprendimą miesto savivaldybė įsigijo atvirųjų inovacijų procesą. Šis naujas požiūris pagrįstas veiksmų gairėmis, kuriose numatyti miesto tikslai iki 2030 m.; pagal jį vyko nuolatinis paslaugų teikėjo, piliečių, mokslo tiriamųjų institucijų ir savivaldybės bendradarbiavimas. Naudotojai iš esmės dalyvavo „gyvosios laboratorijos“ veikloje fiksuojant pokyčius ir reaguojant į tuos pokyčius, kurių iš pradžių negalėjo numatyti pirkėjas.

Viešojo pirkimo procesą sudarė rinkos konsultacija, konkurencinis dialogas (jį sudarė trys iš eilės etapai, preliminariai išrinkti trys konsorciumai), konkurso etapas ir etapas prieš sutarties sudarymą siekiant patvirtinti laimėjusio pasiūlymo tinkamumą. Tarp atrankos kriterijų buvo „inovacinis potencialas“, apimantis taikomą požiūrį, strategiją ir patirtį diegiant atvirąsias inovacijas. Atrankos procesas pagrįstas „geriausios vertės“ metodika.

Kokie buvo rezultatai?

Išrinktasis tiekėjas sukūrė susietą išmaniąją „atvirąją“ sistemą, apimančią viešųjų erdvių apšvietimo sistemas. Siekiant nuolatinio inovacijų proceso ją įvairioms paslaugoms teikti naudoja (arba gali naudoti) įvairūs kiti novatoriški tiekėjai, įskaitant startuolius ir novatoriškas MVĮ.

Išsamesnė informacija:

https://www.jouwlichtop040.nl

| PAVYZDYS


  STARTUOLIŲ AUGIMO GEBĖJIMŲ DIDINIMAS


  Kultūros paveldo apsauga inovaciniuose atvirųjų šaltinių skaitmeniniuose archyvuose


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Švedijos, Belgijos, Airijos, Nyderlandų, Vokietijos, Ispanijos, Estijos ir Graikijos nacionalinės kultūros institucijos, garso ir vaizdo archyvai, viešosios bibliotekos ir vietos paveldo institucijos siekė spręsti tą patį uždavinį – gerinti kultūrinio turinio ilgalaikiam saugojimui skirtų skaitmeninių rinkmenų kokybę, kad būtų išvengta saugomų duomenų kokybės prastėjimo laikui bėgant.

  Kas padaryta kitaip?

  Šios organizacijos kartu pirko kelių įmonių mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugas, kad būtų sukurtos naujos standartizuotos atvirojo kodo priemonės, padėsiančios archyvarams užtikrinti, kad visos duomenų rinkmenos atitiktų tinkamumo ilgalaikei duomenų apsaugai reikalavimus.

  Kokie buvo rezultatai?

  Tiekėjai, su kuriais sudarytos sutartys, buvo mažos novatoriškos įmonės, daugiausia startuoliai. Trys iš šešių viešuosiuose pirkimuose dalyvavusių įmonių sėkmingai sukūrė inovacinių priemonių, kuriomis i) sumažinamos sąnaudos, ii) gerinamas kultūrinio turinio skaitmeninimo ir ilgalaikio saugojimo tikslumas ir bendra kokybė.
  Kai kuriuos šių sėkmingų startuolių sukurtus pažangiausius sprendimus naudoja ir kitų pasaulio šalių, įskaitant JAV, paveldo institucijos.

  Išsamesnė informacija:


  http://www.preforma-project.eu |
| --- |

PAVYZDYS

STARTUOLIŲ AUGIMO GEBĖJIMŲ DIDINIMAS

Kultūros paveldo apsauga inovaciniuose atvirųjų šaltinių skaitmeniniuose archyvuose

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Švedijos, Belgijos, Airijos, Nyderlandų, Vokietijos, Ispanijos, Estijos ir Graikijos nacionalinės kultūros institucijos, garso ir vaizdo archyvai, viešosios bibliotekos ir vietos paveldo institucijos siekė spręsti tą patį uždavinį – gerinti kultūrinio turinio ilgalaikiam saugojimui skirtų skaitmeninių rinkmenų kokybę, kad būtų išvengta saugomų duomenų kokybės prastėjimo laikui bėgant.

Kas padaryta kitaip?

Šios organizacijos kartu pirko kelių įmonių mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugas, kad būtų sukurtos naujos standartizuotos atvirojo kodo priemonės, padėsiančios archyvarams užtikrinti, kad visos duomenų rinkmenos atitiktų tinkamumo ilgalaikei duomenų apsaugai reikalavimus.

Kokie buvo rezultatai?

Tiekėjai, su kuriais sudarytos sutartys, buvo mažos novatoriškos įmonės, daugiausia startuoliai. Trys iš šešių viešuosiuose pirkimuose dalyvavusių įmonių sėkmingai sukūrė inovacinių priemonių, kuriomis i) sumažinamos sąnaudos, ii) gerinamas kultūrinio turinio skaitmeninimo ir ilgalaikio saugojimo tikslumas ir bendra kokybė.

Kai kuriuos šių sėkmingų startuolių sukurtus pažangiausius sprendimus naudoja ir kitų pasaulio šalių, įskaitant JAV, paveldo institucijos.

Išsamesnė informacija:

http://www.preforma-project.eu

3.1.6   MVĮ palankios mokėjimo tvarkos planavimas

Startuoliams ir novatoriškoms MVĮ reikalingi ankstyvi ir reguliarūs mokėjimai, nes jie neturi tokių finansinių rezervų, kokius turi didesnės įmonės. Viešieji pirkėjai gali numatyti įvairią mokėjimo tvarką priklausomai nuo to, ar MVĮ yra tiesioginis rangovas, ar subrangovas.

Tiesioginio rangovo atveju išankstinis mokėjimas (avansas) gali būti lemiamas veiksnys, suteikiantis MVĮ galimybę dalyvauti.

Subrangovo atveju valstybės narės gali reikalauti, kad viešieji pirkėjai atliktų tiesioginius mokėjimus subrangovams. Esant šiai trumpesnei mokėjimo grandinei, subrangovams (pvz., startuoliams ir novatoriškoms MVĮ) bus sumokama anksčiau. Taip pat bus išvengta rizikos, kad jiems gali būti vėluojama mokėti dėl pagrindinio rangovo kaltės.

Kai tiesioginis mokėjimas nėra tinkamiausias variantas, subrangovams galima teikti paramą kitais būdais, pavyzdžiui, skatinant pagrindinius rangovus sutrumpinti mokėjimo terminus.

| STARTUOLIŲ SKATINIMAS LAIKU ATLIEKAMAIS MOKĖJIMAIS


  Avansų mokėjimas

  Paryžiuje nustatyta, kad įprasta mokėjimo tvarka, pagal kurią atliekami nedideli tarpiniai mokėjimai ir didelė galutinė išmoka viešojo pirkimo proceso pabaigoje, sudaro kliūčių dalyvauti MVĮ. Kad sudarytų palankias sąlygas startuoliams ir novatoriškoms MVĮ dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose, Paryžiaus miestas 2017 m. padidino avansų sumas nuo 5 iki 20 proc.

  Išsamesnė informacija:


  https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1


  Atgrasymas nuo pavėluotų mokėjimų

  Pagal Ispanijos viešųjų sutarčių kodeksą perkančiosios organizacijos gali įtraukti vidutinį mokėjimo subrangovams terminą į finansinio pajėgumo vertinimo kriterijus. 2016 m. Madrido miestas atliekų surinkimo sutartyje numatė baudą už nesumokėjimą subrangovams; jos dydis galėjo siekti iki 50 proc. nesumokėtos sumos.

  Išsamesnė informacija:


  https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1 |
| --- |

STARTUOLIŲ SKATINIMAS LAIKU ATLIEKAMAIS MOKĖJIMAIS

Avansų mokėjimas

Paryžiuje nustatyta, kad įprasta mokėjimo tvarka, pagal kurią atliekami nedideli tarpiniai mokėjimai ir didelė galutinė išmoka viešojo pirkimo proceso pabaigoje, sudaro kliūčių dalyvauti MVĮ. Kad sudarytų palankias sąlygas startuoliams ir novatoriškoms MVĮ dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose, Paryžiaus miestas 2017 m. padidino avansų sumas nuo 5 iki 20 proc.

Išsamesnė informacija:

https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1

Atgrasymas nuo pavėluotų mokėjimų

Pagal Ispanijos viešųjų sutarčių kodeksą perkančiosios organizacijos gali įtraukti vidutinį mokėjimo subrangovams terminą į finansinio pajėgumo vertinimo kriterijus. 2016 m. Madrido miestas atliekų surinkimo sutartyje numatė baudą už nesumokėjimą subrangovams; jos dydis galėjo siekti iki 50 proc. nesumokėtos sumos.

Išsamesnė informacija:

https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1

3.2   
  Ekosisteminio požiūrio į inovacijas plėtotė

Kas yra inovacijų ekosistema?

Inovacijų ekosistemą sudaro verslo dalyviai, startuoliai, mokslininkai, techninių bei paramos paslaugų teikėjai ir pavieniai inovacijas skatinantys asmenys. Kiekvienas iš jų atlieka svarbų vaidmenį kuriant vertę bendroje ekosistemoje, finansinėmis investicijomis realizuojant naujas idėjas. Inovacijų ekosistemoje įgyvendinti idėjas padeda aktyvus informacijos ir išteklių judėjimas. Inovacijų kūrėjai ir verslininkai šiose ekosistemose greičiau kuria ir pradeda taikyti realaus pasaulio problemų sprendimo būdus; be tokios ekosistemos tai ilgiau užtruktų. Šiuo procesu sukuriama gebėjimų naujose srityse, padedama įvairinti ekonomiką ir įmonėms suteikiama progų susitikti su savo vietos klientais.

Koks yra ekosisteminis požiūris į inovacijas?

Vadovaujantis ekosisteminiu požiūriu tikslai yra identifikuoti pagrindinius inovacijų kūrėjus – startuolius, novatorius ir mokslininkus, bendrauti su jais ir pasitelkti juos, kad jie padėtų vystyti inovacinius pajėgumus.

Ką tai reiškia viešiesiems pirkėjams?

Inovacijų ekosistema suteikia viešajam pirkėjui daugiau informacijos sprendžiant kelis klausimus: iš kur atsiras naujos kartos idėjos ir koncepcijos? Kiek verti dėmesio yra vykstantys inovaciniai procesai? Kuriame inovacijų raidos etape tinka dalyvauti? Kuo inovacinis sprendimas gali būti vertingesnis už esamus sprendimus? Į kokius naujus perspektyvius ekosistemos dalyvius vertėtų atsižvelgti atliekant tiekėjų rinkos tyrimą?

Viešasis pirkėjas turėtų stiprinti ryšius su inovacijų ekosistemomis – klasteriais, inkubatoriais, inovacijų agentūromis ar gyvosiomis laboratorijomis (vietos, regiono, nacionaliniu ar net Europos lygmeniu) – ir mokytis su joms dirbti. Taip pat, siekiant pažinti konkrečios ekosistemos dalyvius, gera praktika galėtų būti „hakatonų“ (31) naudojimas.

Užsiimdamas šia veikla viešasis pirkėjas galės geriau pažinti inovacijų kūrėjus ir inicijuoti vertingą bendradarbiavimą bendros kūrybos tikslu, įvertinti naujo produkto parengtumą ir nustatyti inovacinių technologijų taikymo sąnaudas.

| PAVYZDYS


  PRANCŪZIJOS TRANSPORTO MINISTERIJOS SURENGTAS PRAKTINIS SEMINARAS SU VIEŠAISIAIS PIRKĖJAIS IR INOVACIJŲ EKOSISTEMOS DALYVIAIS SUSISIEKIMO SEKTORIUJE (2020 M. SAUSIO MĖN.)

  Prancūzijos transporto ministerija surengė praktinio mokymo seminarą „gyvojoje laboratorijoje“ dalyvaujant kelioms įvairaus dydžio vietovių (nuo miestų su daugiau kaip 2 mln. gyventojų iki miestų su daugiau kaip 30 tūkst. gyventojų) vietos valdžios institucijoms, didelėms susisiekimo infrastruktūrą (kaip antai viešąjį transportą) valdančioms bendrovėms, startuoliams ir transporto techninių dalykų specialistams. Šio praktinio seminaro organizavimas gyvosios laboratorijos forma suteikė galimybę pirkėjams užmegzti ryšius su susisiekimo sektoriaus inovacijų proceso dalyviais.
  Šio renginio tikslas buvo organizuoti visų dalyvių tarpusavio bendradarbiavimo pastangas siekiant pirma peržiūrėti dalijimosi automobiliais taikomosios programos pirkimo technines specifikacijas, o paskui parengti inovacines technines specifikacijas, kad novatoriškos įmonės galėtų teikti pasiūlymus.
  Šis praktinis seminaras padėjo mokytis tiek įmonėms, kurios ėmė geriau suprasti teisinę viešųjų pirkimų sistemą, tiek viešiesiems pirkėjams, kurie galėjo apsvarstyti, kaip kurti inovacijoms atviresnį projektą; pavyzdžiui, pirkėjai parengė rodiklių suvestinę, pagal kurią nustatomi laukiami inovacinio sprendimo rezultatai. Be to, pirkėjai pasiūlė, kad į specifikacijas galėtų būti įtraukiamas trumpas vaizdo įrašas su apžvelgtais pagrindiniais prašomo sukurti dalyko aspektais.

  Išsamesnė informacija:


  https://www.francemobilites.fr/


  https://www.liberte.paris/ |
| --- |

PAVYZDYS

PRANCŪZIJOS TRANSPORTO MINISTERIJOS SURENGTAS PRAKTINIS SEMINARAS SU VIEŠAISIAIS PIRKĖJAIS IR INOVACIJŲ EKOSISTEMOS DALYVIAIS SUSISIEKIMO SEKTORIUJE (2020 M. SAUSIO MĖN.)

Prancūzijos transporto ministerija surengė praktinio mokymo seminarą „gyvojoje laboratorijoje“ dalyvaujant kelioms įvairaus dydžio vietovių (nuo miestų su daugiau kaip 2 mln. gyventojų iki miestų su daugiau kaip 30 tūkst. gyventojų) vietos valdžios institucijoms, didelėms susisiekimo infrastruktūrą (kaip antai viešąjį transportą) valdančioms bendrovėms, startuoliams ir transporto techninių dalykų specialistams. Šio praktinio seminaro organizavimas gyvosios laboratorijos forma suteikė galimybę pirkėjams užmegzti ryšius su susisiekimo sektoriaus inovacijų proceso dalyviais.

Šio renginio tikslas buvo organizuoti visų dalyvių tarpusavio bendradarbiavimo pastangas siekiant pirma peržiūrėti dalijimosi automobiliais taikomosios programos pirkimo technines specifikacijas, o paskui parengti inovacines technines specifikacijas, kad novatoriškos įmonės galėtų teikti pasiūlymus.

Šis praktinis seminaras padėjo mokytis tiek įmonėms, kurios ėmė geriau suprasti teisinę viešųjų pirkimų sistemą, tiek viešiesiems pirkėjams, kurie galėjo apsvarstyti, kaip kurti inovacijoms atviresnį projektą; pavyzdžiui, pirkėjai parengė rodiklių suvestinę, pagal kurią nustatomi laukiami inovacinio sprendimo rezultatai. Be to, pirkėjai pasiūlė, kad į specifikacijas galėtų būti įtraukiamas trumpas vaizdo įrašas su apžvelgtais pagrindiniais prašomo sukurti dalyko aspektais.

Išsamesnė informacija:

https://www.francemobilites.fr/

https://www.liberte.paris/

3.3   
  Naudojimasis tarpininkavimu inovacijų srityje

Inovacinius sprendimus siūlančių startuolių ir novatoriškų MVĮ ryšiai su viešaisiais pirkėjais dažnai yra silpni ir savaime neužsimezga; juos kurti arba stiprinti gali padėti inovacijų tarpininkai.

Inovacijų tarpininku gali būti bet kokia įstaiga, turinti pajėgumą ir tikslą suderinti naujų inovacijų potencialą (pasiūlą) su jų poreikiu (paklausa). Tarpininkas gali dalyvauti per visą inovacijų gyvavimo ciklą ir gali būti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų skatintoju. Jis gali aktyviai perduoti potencialių inovacijų tiekėjų idėjas potencialių inovacijų viešųjų pirkėjų tinklams (tai gali būti miestai, ligoninės, civilinės saugos tarnybos ar bet kokie kiti viešieji pirkėjai, kuriems tai svarbu), ir atvirkščiai, gali atitinkamą sektorių informuoti apie viešųjų pirkėjų poreikius. Inovacijų tarpininkai taip pat gali padėti parengti novatoriškas idėjas konkrečioms viešųjų pirkimų procedūroms.

Galimos jų užduotys:

| — | patarti viešiesiems pirkėjams, kaip suformuluoti savo poreikius, kuriuos galėtų būti įmanoma patenkinti inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais; |
| --- | --- |

—

patarti viešiesiems pirkėjams, kaip suformuluoti savo poreikius, kuriuos galėtų būti įmanoma patenkinti inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais;

| — | inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais besidominčius viešuosius pirkėjus suburti į tinklus siekiant dalytis žiniomis ir gerąja patirtimi ir palaikyti ryšius su rinka (pvz., rinkos konsultacijos, bendras įsipareigojimas ateityje rengti inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus); |
| --- | --- |

—

inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais besidominčius viešuosius pirkėjus suburti į tinklus siekiant dalytis žiniomis ir gerąja patirtimi ir palaikyti ryšius su rinka (pvz., rinkos konsultacijos, bendras įsipareigojimas ateityje rengti inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus);

| — | atpažinti perspektyvius inovacinius sprendimus, tinkamus viešųjų pirkėjų poreikiams tenkinti. Paprastai tokie sprendimai turi komercializacijos potencialą ir teikia galimybę didesniu mastu diegti daugiau perversmines negu palaipsnes inovacijas. |
| --- | --- |

—

atpažinti perspektyvius inovacinius sprendimus, tinkamus viešųjų pirkėjų poreikiams tenkinti. Paprastai tokie sprendimai turi komercializacijos potencialą ir teikia galimybę didesniu mastu diegti daugiau perversmines negu palaipsnes inovacijas.

Inovacijų tarpininkai, priklausomai nuo jų verslo modelio, taip pat gali padėti lengviau gauti finansavimą ir valdyti intelektinės nuosavybės teises.

Inovacijų tarpininkai neturėtų veikti kaip pardavėjai, siūlantys viešiesiems pirkėjams tai, ko jie neprašė, ir jie nėra viešųjų pirkėjų pavaduotojai. Viešieji pirkėjai lieka atsakingi už tai, kad visa procedūra – ryšiai su rinka iki pirkimo ir paties viešojo pirkimo vykdymas (32) – būtų atvira, skaidri ir nediskriminacinė.

| PAVYZDYS


  TARPININKAVIMAS INOVACIJŲ SRITYJE EUROPOJE


  „TekesMatch“ Suomijoje

  Suomijoje neseniai sukurta inovacija „TekesMatch“ – semantinių atitikčių paieškos programinė įranga, kurią naudojant labai greitai (per kelias minutes) surandami vienas kito poreikius atitinkantys investuotojai ir inovacijų kūrėjai. Prieš pradedant naudoti šią novatorišką priemonę šiai užduočiai atlikti reikėjo trijų savaičių. „TekesMatch“ sukurta surengus projektavimo konkursą ir programuotojų maratoną. Naudojama šio pobūdžio programinė įranga palengvina investicijas ir tai atveria didelių plėtros galimybių startuoliams.

  Išsamesnė informacija:


  http://www.aalto.fi/en/current/news/2017-03-06/


  https://www.twobirds.com/en/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch


  Austrijos ryšių mezgimo platforma

  Austrijos inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų kompetencijos centro („IÖB-Servicestelle“) misija – padėti viešiesiems pirkėjams ir tiekėjams užmegzti ryšius. Kad palengvintų šios misijos įgyvendinimą, „IÖB-Servicestelle“ sėkmingai įdiegė skaitmeninę platformą, kuria viešieji pirkėjai vis dažniau naudojasi vykdydami įprastinę rinkotyros veiklą.
  Šioje platformoje teikiama informacija (įskaitant kontaktinius duomenis) apie daugybę įvairių inovacinių produktų ir paslaugų, kuriuos įvertina nepriklausomi ekspertai ir kurie yra parengti naudoti viešajame sektoriuje. Ši platforma taip pat suteikia viešiesiems pirkėjams galimybę paskelbti apie savo naujausius uždavinius, kad galėtų konsultuotis su rinka dėl naujų idėjų ir koncepcijų.
  2018 m. šioje platformoje įvairiose (pvz., IT, energetikos, mobilumo, objektų valdymo ar sveikatos) produktų kategorijose buvo pateikta daugiau kaip 100 inovacinių sprendimų ir jų tiekėjai galėjo susisiekti su viešaisiais pirkėjais. Nuo tada keliolika viešųjų pirkėjų paskelbė apie savo uždavinius tokiose srityse kaip automatizacija, rinkodara ir viešieji ryšiai, jutiklinės technologijos ir objektų valdymas. Šie viešieji pirkėjai per platformą iš rinkos gavo daugiau kaip 230 įvairių idėjų pasiūlymų.

  Išsamesnė informacija:


  www.innovationspartnerschaft.at


  Europos inovacijų tarpininkų bandomasis projektas (33)

  Šiuo projektu siekiama sukurti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų tarpininko veiklos modelį; jis sutelktų perkančiąsias organizacijas, inovacijų tiekėjus (ypač MVĮ ir startuolius), investuotojus ir tyrėjus ir taip palengvintų inovacinių prekių ir paslaugų viešuosius pirkimus.
  Siekiant tirti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų tarpininko sukūrimo perspektyvas 2018 m. paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus. Sudarytas konsorciumas, kuriame dalyvavo septyni skirtingi subjektai (dvi inovacijų agentūros, vienas tinklas, taip pat specializuotų viešųjų pirkimų konsultacinių paslaugų teikėjas ir perkančioji organizacija). To rezultatas – penkiose valstybėse narėse (Ispanijoje, Danijoje, Airijoje, Vokietijoje ir Austrijoje) išbandomas inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų tarpininkų tinklų veikimas. Tai turėtų padėti nustatyti, kurio tipo organizacija ir koks metodas labiausiai tinka inovacijų tarpininko veiklos programai.
  Dvejus metus trukęs projektas užbaigtas 2020 m. rugpjūčio mėn. Jo rezultatai yra inovacijų tarpininko verslo modelio sukūrimas ir įdiegimas, be to, sukurta verslo galimybių MVĮ bendradarbiauti su viešaisiais pirkėjais atitinkamose valstybėse narėse. Bus pradėti iš viso aštuoni inovaciniai pirkimo projektai, daugiausia dėl tvariųjų inovacijų.

  Išsamesnė informacija:


  https://innovation-procurement.org/innobrokers/ |
| --- |

PAVYZDYS

TARPININKAVIMAS INOVACIJŲ SRITYJE EUROPOJE

„TekesMatch“ Suomijoje

Suomijoje neseniai sukurta inovacija „TekesMatch“ – semantinių atitikčių paieškos programinė įranga, kurią naudojant labai greitai (per kelias minutes) surandami vienas kito poreikius atitinkantys investuotojai ir inovacijų kūrėjai. Prieš pradedant naudoti šią novatorišką priemonę šiai užduočiai atlikti reikėjo trijų savaičių. „TekesMatch“ sukurta surengus projektavimo konkursą ir programuotojų maratoną. Naudojama šio pobūdžio programinė įranga palengvina investicijas ir tai atveria didelių plėtros galimybių startuoliams.

Išsamesnė informacija:

http://www.aalto.fi/en/current/news/2017-03-06/

https://www.twobirds.com/en/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch

Austrijos ryšių mezgimo platforma

Austrijos inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų kompetencijos centro („IÖB-Servicestelle“) misija – padėti viešiesiems pirkėjams ir tiekėjams užmegzti ryšius. Kad palengvintų šios misijos įgyvendinimą, „IÖB-Servicestelle“ sėkmingai įdiegė skaitmeninę platformą, kuria viešieji pirkėjai vis dažniau naudojasi vykdydami įprastinę rinkotyros veiklą.

Šioje platformoje teikiama informacija (įskaitant kontaktinius duomenis) apie daugybę įvairių inovacinių produktų ir paslaugų, kuriuos įvertina nepriklausomi ekspertai ir kurie yra parengti naudoti viešajame sektoriuje. Ši platforma taip pat suteikia viešiesiems pirkėjams galimybę paskelbti apie savo naujausius uždavinius, kad galėtų konsultuotis su rinka dėl naujų idėjų ir koncepcijų.

2018 m. šioje platformoje įvairiose (pvz., IT, energetikos, mobilumo, objektų valdymo ar sveikatos) produktų kategorijose buvo pateikta daugiau kaip 100 inovacinių sprendimų ir jų tiekėjai galėjo susisiekti su viešaisiais pirkėjais. Nuo tada keliolika viešųjų pirkėjų paskelbė apie savo uždavinius tokiose srityse kaip automatizacija, rinkodara ir viešieji ryšiai, jutiklinės technologijos ir objektų valdymas. Šie viešieji pirkėjai per platformą iš rinkos gavo daugiau kaip 230 įvairių idėjų pasiūlymų.

Išsamesnė informacija:

www.innovationspartnerschaft.at

Europos inovacijų tarpininkų bandomasis projektas (33)

Šiuo projektu siekiama sukurti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų tarpininko veiklos modelį; jis sutelktų perkančiąsias organizacijas, inovacijų tiekėjus (ypač MVĮ ir startuolius), investuotojus ir tyrėjus ir taip palengvintų inovacinių prekių ir paslaugų viešuosius pirkimus.

Siekiant tirti inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų tarpininko sukūrimo perspektyvas 2018 m. paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus. Sudarytas konsorciumas, kuriame dalyvavo septyni skirtingi subjektai (dvi inovacijų agentūros, vienas tinklas, taip pat specializuotų viešųjų pirkimų konsultacinių paslaugų teikėjas ir perkančioji organizacija). To rezultatas – penkiose valstybėse narėse (Ispanijoje, Danijoje, Airijoje, Vokietijoje ir Austrijoje) išbandomas inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų tarpininkų tinklų veikimas. Tai turėtų padėti nustatyti, kurio tipo organizacija ir koks metodas labiausiai tinka inovacijų tarpininko veiklos programai.

Dvejus metus trukęs projektas užbaigtas 2020 m. rugpjūčio mėn. Jo rezultatai yra inovacijų tarpininko verslo modelio sukūrimas ir įdiegimas, be to, sukurta verslo galimybių MVĮ bendradarbiauti su viešaisiais pirkėjais atitinkamose valstybėse narėse. Bus pradėti iš viso aštuoni inovaciniai pirkimo projektai, daugiausia dėl tvariųjų inovacijų.

Išsamesnė informacija:

https://innovation-procurement.org/innobrokers/

4   INOVACIJŲ PRITRAUKIMAS

Atvėrus galimybių labai įvairiems potencialių inovacijų kūrėjams, viešieji pirkėjai gali skirti dėmesį tam, kad pritrauktų inovacijų per kiekvieną viešųjų pirkimų procedūrą.

Yra daug priemonių, kurias galima įtraukti į bet kurią viešųjų pirkimų procedūrą, įskaitant plačiai naudojamas atviro ir riboto konkurso procedūras (4.1 skirsnis). Alternatyvios viešųjų pirkimų procedūros, tokios kaip, pavyzdžiui, konkurso procedūra su derybomis, konkurencinis dialogas, projektavimo konkursas, inovacijų partnerystė ar ikiprekybinių viešųjų pirkimų metodas (4.2 skirsnis), taip pat gali būti konkrečiai orientuotos į inovacijas.

Viešieji pirkėjai parenka tinkamą procedūrą ir nustato technines specifikacijas. Inovacijų sėkmė galiausiai priklauso nuo jų sprendimų. Toliau išdėstyti dalykai nėra universalūs ir tinkami visais atvejais; tai lanksčių priemonių rinkinys, galintis paskatinti atrasti ir naujų metodų, kurie yra įmanomi pagal ES taisykles.

4.1   
  Inovacijoms palankios priemonės, tinkamos visų rūšių procedūroms

Šiame skirsnyje apibūdinamos galimos priemonės, tinkamos visiems viešųjų pirkimų projektams. Siekiant pradėti gauti naudos viešajam pirkėjui ir tiekėjų rinkai, pakanka gana nedidelės investicijos, kad viešojo pirkimo procedūra būtų parengta ir organizuojama inovacijoms palankiu būdu.

4.1.1   Poreikių vertinimas

Prieš rengdami technines specifikacijas viešieji pirkėjai turėtų atlikti plataus masto poreikių vertinimą, kad nustatytų problemą, kurią reikia išspręsti. Šis etapas gali pasirodyti nebūtinas, nes viešojo pirkimo procedūros paskirtis paprastai yra aiški, tačiau iš tiesų tai labai svarbus momentas, kuriuo gali būti inicijuotas inovacijų diegimas. Užuot paprasčiausiai pakeitęs pasenusią įrangą tokia pačia įranga arba pratęsęs pasibaigusias paslaugų sutartis, viešasis pirkėjas atlieka savo organizacijos ir jos partnerių ir (arba) vartotojų poreikių funkcinę analizę ir nustato visas problemas ar sritis, kuriose reikia pažangos. Atlikus šią analizę paaiškėja, ar iki tol naudota įranga ir paslaugos (vis dar) yra tinkamiausios.

| PAVYZDYS


  VIEŠŲJŲ PASLAUGŲ NAUDOTOJŲ IŠKLAUSYMAS


  Talino pažangusis uostas


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Estijos Talino uosto direkcija, siekdama spręsti didėjančio eismo valdymo uždavinį, norėjo įsigyti naują atvykstančių keleivinių ir krovininių transporto priemonių elektroninio registravimo sistemą.

  Kas padaryta kitaip?

  Siekdamas nustatyti savo poreikius viešasis pirkėjas surengė keturiasdešimties keleivių, šešių vairuotojų, keturių keltų operatorių atstovų, dviejų uosto krovimo paslaugų teikėjų ir keturių uosto darbuotojų apklausas.

  Kokie buvo rezultatai?

  Atliktas naudotojų poreikių vertinimas suteikė viešajam pirkėjui galimybę pirkti inovacinį sprendimą, apimantį visą lengvųjų automobilių ir sunkvežimių kelionę nuo išankstinės registracijos internetu iki registracijos atvykus į uostą, ir visiškai automatizuotą eismo valdymą nukreipiant transporto priemones į laivą

  Išsamesnė informacija:


  http://www.portoftallinn.com/smart-port |
| --- |

PAVYZDYS

VIEŠŲJŲ PASLAUGŲ NAUDOTOJŲ IŠKLAUSYMAS

Talino pažangusis uostas

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Estijos Talino uosto direkcija, siekdama spręsti didėjančio eismo valdymo uždavinį, norėjo įsigyti naują atvykstančių keleivinių ir krovininių transporto priemonių elektroninio registravimo sistemą.

Kas padaryta kitaip?

Siekdamas nustatyti savo poreikius viešasis pirkėjas surengė keturiasdešimties keleivių, šešių vairuotojų, keturių keltų operatorių atstovų, dviejų uosto krovimo paslaugų teikėjų ir keturių uosto darbuotojų apklausas.

Kokie buvo rezultatai?

Atliktas naudotojų poreikių vertinimas suteikė viešajam pirkėjui galimybę pirkti inovacinį sprendimą, apimantį visą lengvųjų automobilių ir sunkvežimių kelionę nuo išankstinės registracijos internetu iki registracijos atvykus į uostą, ir visiškai automatizuotą eismo valdymą nukreipiant transporto priemones į laivą

Išsamesnė informacija:

http://www.portoftallinn.com/smart-port

| PAVYZDYS


  REALIŲ POREIKIŲ ĮVERTINIMAS, UŽUOT PIRKUS TĄ PATĮ KAIP ANKSČIAU


  Maltos perėjimas prie debesijos kompiuterijos


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Baigiantis duomenų kaupimo įtaiso naudojimo trukmei viešieji pirkėjai paprastai surengia konkursą, kad sudarytų naują viešojo prekių pirkimo sutartį dėl panašaus duomenų serverio. Vis dėlto tai gali būti ne pats geriausias būdas tenkinti dabartinius poreikius, kurie gali skirtis nuo ankstesnių poreikių.

  Kas padaryta kitaip?

  Maltos vyriausybė pereina prie debesijos pagrindu veikiančios infrastruktūros, kad būtų optimizuotas valdžios sektoriaus duomenų saugojimas. Viešieji pirkėjai įvertina savo duomenų saugojimo poreikius – saugyklų talpą, saugumą, įvairių kategorijų naudotojų (pvz., įstaigoje ar nuotoliniu būdu dirbančių asmenų) prieigos sąlygas, mobilumą ir kt. Jie gali apsvarstyti ir alternatyvius sprendimus, tokius kaip bendras duomenų centras, naudojamas kartu su kitomis administravimo institucijomis, ar debesijos sprendimai. Naudojant debesijos duomenų saugyklas ne tik sumažėja aparatinės įrangos ir techninės priežiūros sąnaudos, bet ir padidėja duomenų perkeliamumas, taigi ir darbuotojų judumas.

  Išsamesnė informacija:


  https://procurement.mita.gov.mt/open-calls/t04717-on-premise-private-cloud-enabling-infrastructure-and-software


  (Europos struktūrinių fondų lėšomis bendrai finansuojamas projektas) |
| --- |

PAVYZDYS

REALIŲ POREIKIŲ ĮVERTINIMAS, UŽUOT PIRKUS TĄ PATĮ KAIP ANKSČIAU

Maltos perėjimas prie debesijos kompiuterijos

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Baigiantis duomenų kaupimo įtaiso naudojimo trukmei viešieji pirkėjai paprastai surengia konkursą, kad sudarytų naują viešojo prekių pirkimo sutartį dėl panašaus duomenų serverio. Vis dėlto tai gali būti ne pats geriausias būdas tenkinti dabartinius poreikius, kurie gali skirtis nuo ankstesnių poreikių.

Kas padaryta kitaip?

Maltos vyriausybė pereina prie debesijos pagrindu veikiančios infrastruktūros, kad būtų optimizuotas valdžios sektoriaus duomenų saugojimas. Viešieji pirkėjai įvertina savo duomenų saugojimo poreikius – saugyklų talpą, saugumą, įvairių kategorijų naudotojų (pvz., įstaigoje ar nuotoliniu būdu dirbančių asmenų) prieigos sąlygas, mobilumą ir kt. Jie gali apsvarstyti ir alternatyvius sprendimus, tokius kaip bendras duomenų centras, naudojamas kartu su kitomis administravimo institucijomis, ar debesijos sprendimai. Naudojant debesijos duomenų saugyklas ne tik sumažėja aparatinės įrangos ir techninės priežiūros sąnaudos, bet ir padidėja duomenų perkeliamumas, taigi ir darbuotojų judumas.

Išsamesnė informacija:

https://procurement.mita.gov.mt/open-calls/t04717-on-premise-private-cloud-enabling-infrastructure-and-software

(Europos struktūrinių fondų lėšomis bendrai finansuojamas projektas)

Norint suformuluoti poreikius reikia pakankamai iš šalies pažvelgti į tuo metu naudojamą sprendimą, kad jį būtų galima kuo objektyviau įvertinti. Svarbu nebūti iš anksto nusistačius prieš esamų sprendimų patobulinimus ar net visišką jų pakeitimą kitais. Kai kuriais atvejais, ypač kai darbo srautai yra automatizuoti, gali reikėti esminių organizacinių pokyčių. Poreikių vertinimas praktiškai gali paskatinti svarstyti galimybę rinktis kitokio pobūdžio sutartį nei ta, kuri sudaryta su tuometiniu tiekėju, t. y. įsigyjant naujas technologijas arba procesus, vietoj viešojo prekių pirkimo sutarties gali būti tinkamiau rinktis paslaugų sutartį ar mišrią (prekių ir paslaugų pirkimo) sutartį.

Viešieji pirkėjai taip pat gali atlikti rinkos peržiūrą, kad galėtų atsiverti naujoms tendencijoms arba pasinaudoti technologiniais pranašumais, apie kuriuos iki tol nežinojo (34). Viešieji pirkėjai gali atrasti naujų, inovacinių viešosioms paslaugoms teikti tinkamų sprendimų, padidinti paslaugų teikimo lygius arba pridėti naujų funkcijų naudojant naujas technologijas. Taigi, viešieji pirkėjai, gerai suprasdami rinką, gali prie jos derinti savo poreikius, o tai taip pat suteikia jiems galimybę į viešojo pirkimo procesą įtraukti inovacinius sprendimus.

Siekiant didesnio objektyvumo, poreikių vertinimą taip pat gali pagal viešojo paslaugų pirkimo sutartį atlikti specializuoti išorės subjektai arba potencialūs tiekėjai, turintys reikiamą kompetenciją. Kad jiems nebūtų suteikta privilegijų, visa informacija, kuria taip pasikeičiama, turėtų būti paskelbta arba perduota ir kitiems potencialiems konkurso dalyviams (35). Šios paslaugos kainą turėtų kompensuoti tai, kad bus optimizuotos sąnaudos ir padidės atitinkamos viešosios paslaugos teikimo efektyvumas.

4.1.2   Pirminė rinkos konsultacija

Pirminės rinkos konsultacijos pagrindinis tikslas yra įvertinti padėtį prieš pradedant viešojo pirkimo procedūrą. Perkant inovacijas reikalingas kruopštus viešojo pirkėjo pasirengimas. Kad įgytų daugiau įžvalgų apie atitinkamą rinką, viešieji pirkėjai gali per pirmines rinkos konsultacijas bendrauti su potencialiais tiekėjais ir, tuo naudodamiesi, rinkti informaciją, visų pirma apie kainų struktūrą ir rinkos pajėgumus. Tinkamų inovacinių sprendimų gali būti jau sukurta arba juos būtų galima gauti pritaikant ar susiejant esamus sprendimus. Rinka taip pat gali būti pajėgi tinkamu laiku sukurti inovacinį sprendimą, jeigu suteikiama galimybė tai padaryti.

Tinkamos pirminės rinkos konsultacijos gali padėti išspręsti gerai žinomą taikant viešųjų pirkimų taisykles pasikartojančią problemą – tai, kad dėl neatliktų ar nepakankamų išankstinių rinkos tyrimų nustatomos nepagrįstos arba pasenusios specifikacijos.

Pirminė rinkos konsultacija gali būti įvairių formų. Kai kuriais atvejais viešieji pirkėjai gali būti jau gerai pažinę ir apžvelgę rinką, taigi reikia tik šį tą paaiškinti ar atnaujinti informaciją, o kitais atvejais gali reikėti atlikti išsamius tyrimus siekiant įgyti žinių, reikalingų viešojo pirkimo procedūrai pradėti. Taigi, vieno visiems tinkamo pirminių rinkos konsultacijų organizavimo būdo nėra.

Direktyvos 2014/24/ES 40 straipsnyje nustatyta, kad galima prašyti nepriklausomų ekspertų, valdžios institucijų ar rinkos dalyvių konsultacijų, jei tai darant neiškreipiama konkurencija ir nepažeidžiami nediskriminavimo ir skaidrumo principai.

Itin svarbu užtikrinti, kad bet kokia per rinkos konsultacijas suteikta informacija būtų prieinama ir kitiems veiklos vykdytojams ir būtų palikta pakankamai laiko pasiūlymams pateikti. Viešųjų pirkėjų pareiga yra per viešųjų pirkimų procedūras užtikrinti vienodą požiūrį į visus dalyvius, todėl rinkos konsultacija neturėtų sudaryti nesąžiningo pranašumo ar, priešingai, nepalankesnės padėties kuriam nors konkurso dalyviui.

Pirminė rinkos konsultacija suteiks galimybę viešajam pirkėjui:

| — | iš rinkos pasisemti kūrybiškų idėjų; |
| --- | --- |

—

iš rinkos pasisemti kūrybiškų idėjų;

| — | apibrėžti savo iškeltos problemos sprendimo sąlygas; |
| --- | --- |

—

apibrėžti savo iškeltos problemos sprendimo sąlygas;

| — | suteikti rinkos dalyviams galimybių bendradarbiauti tarpusavyje ir su viešaisiais pirkėjais; |
| --- | --- |

—

suteikti rinkos dalyviams galimybių bendradarbiauti tarpusavyje ir su viešaisiais pirkėjais;

| — | įvertinti savo organizacijos pajėgumą prisiimti su inovacijomis susijusią riziką. |
| --- | --- |

—

įvertinti savo organizacijos pajėgumą prisiimti su inovacijomis susijusią riziką.

Per tinkamai atliekamą rinkos konsultacijų procesą viešasis pirkėjas gali iš rinkos gauti grįžtamosios informacijos dėl siūlomo projekto, įskaitant susijusių galimybių, rizikos ir galimų sprendimų ištyrimą. Tai turėtų padėti galiausiai suformuluoti tinkamiausias sutarties nuostatas ir sąlygas.

Siekiant tinkamai atlikti rinkos konsultacijų procesą būtina laikytis kelių konkrečių etapų sekos:

1 etapas. Atliekami tyrimai siekiant parengti būsimų konsultacijų esmės santrauką, apimant:

| — | rinkos konsultacijų procesu siekiamus tikslus; |
| --- | --- |

—

rinkos konsultacijų procesu siekiamus tikslus;

| — | numatomus proceso elementus, tokius kaip atitinkama prekių ar paslaugų kategorija, ar yra galimybė pateikti inovacinį sprendimą, galimybė organizuoti bendrą tarpvalstybinį viešąjį pirkimą ir kt.; |
| --- | --- |

—

numatomus proceso elementus, tokius kaip atitinkama prekių ar paslaugų kategorija, ar yra galimybė pateikti inovacinį sprendimą, galimybė organizuoti bendrą tarpvalstybinį viešąjį pirkimą ir kt.;

| — | informaciją apie tuometinę rinką, įskaitant rinkos lyderius, naujus dalyvius, alternatyvas ir kt.; |
| --- | --- |

—

informaciją apie tuometinę rinką, įskaitant rinkos lyderius, naujus dalyvius, alternatyvas ir kt.;

| — | informaciją apie tai, kaip šioje rinkoje veikia kiti (tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus) pirkėjai; |
| --- | --- |

—

informaciją apie tai, kaip šioje rinkoje veikia kiti (tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus) pirkėjai;

| — | įvairius viešojo pirkimo projekto apribojimus (susijusius su terminais, turima įranga, vidaus procesais ir sąnaudomis, biudžeto apribojimus ir kt.); |
| --- | --- |

—

įvairius viešojo pirkimo projekto apribojimus (susijusius su terminais, turima įranga, vidaus procesais ir sąnaudomis, biudžeto apribojimus ir kt.);

| — | informaciją, kas dėl to viešojo pirkimo projekto yra pagrindiniai vidaus suinteresuotieji subjektai (viešieji pirkėjai, techninių dalykų ekspertai, galutiniai naudotojai ar kt.). |
| --- | --- |

—

informaciją, kas dėl to viešojo pirkimo projekto yra pagrindiniai vidaus suinteresuotieji subjektai (viešieji pirkėjai, techninių dalykų ekspertai, galutiniai naudotojai ar kt.).

Parengta būsimų konsultacijų esmės santrauka padės viešajam pirkėjui pasirinkti tinkamiausią pirminės rinkos konsultacijos pobūdį ir, bendrais bruožais, pagrindines temas, kuriomis bus diskutuojama būsimų pokalbių ar susitikimų metu. Pirkėjas nuspręs, kokio pobūdžio rinkos konsultacija būtų naudinga: tai gali būti, pavyzdžiui, elektroninis klausimynas, organizuojami (dalyvių grupės ar individualių dalyvių) susitikimo su pirkėju renginiai, virtualūs ar tiesioginiai susitikimai, hakatonai, įvairios rungtys ir kt.

2 etapas. Pasirengimas rinkos konsultacijoms

| — | Pirkėjas gali pakviesti tiekėjus prisidėti, paskelbdamas informacijos prašymą e. viešųjų pirkimų platformose, pirkėjų tinklalapyje, specializuotose svetainėse arba susisiekdamas su potencialiais tiekėjais tam skirtuose forumuose. Visos šios iniciatyvos gali padėti išplėsti dalyvių, kuriems prieš rengiant technines specifikacijas bus suteikta galimybė pranešti apie savo inovacines idėjas ir (arba) sprendimus, grupę.
  Išankstinis informacijos skelbimas yra naudinga priemonė, kurią galima naudoti šiuo tikslu, oficialiai kviečiant dalyvauti konsultacijose. |
| --- | --- |

—

Pirkėjas gali pakviesti tiekėjus prisidėti, paskelbdamas informacijos prašymą e. viešųjų pirkimų platformose, pirkėjų tinklalapyje, specializuotose svetainėse arba susisiekdamas su potencialiais tiekėjais tam skirtuose forumuose. Visos šios iniciatyvos gali padėti išplėsti dalyvių, kuriems prieš rengiant technines specifikacijas bus suteikta galimybė pranešti apie savo inovacines idėjas ir (arba) sprendimus, grupę.

Išankstinis informacijos skelbimas yra naudinga priemonė, kurią galima naudoti šiuo tikslu, oficialiai kviečiant dalyvauti konsultacijose.

3 etapas. Pasirengimas pokalbiams ir (arba) susitikimams ir jų eiga

| — | Pasirengimas pokalbiui ar susitikimui yra labai svarbus proceso etapas ir vienas iš pagrindinių dalykų, nuo kurių priklauso jo sėkmė: pirkėjas turi surinkti kuo daugiau informacijos, kad galėtų suformuluoti poreikius ir parengti projektą. Pasirengimas gali būti pokalbio plano (lentelės) sudarymas – taip bus galima prižiūrėti keitimąsi informacija ir palyginti tiekėjų pateiktus atsakymus (žr. III priede pateiktą klausimyno šabloną). Pokalbio planą galima prieš susitikimą nusiųsti tiekėjams. |
| --- | --- |

—

Pasirengimas pokalbiui ar susitikimui yra labai svarbus proceso etapas ir vienas iš pagrindinių dalykų, nuo kurių priklauso jo sėkmė: pirkėjas turi surinkti kuo daugiau informacijos, kad galėtų suformuluoti poreikius ir parengti projektą. Pasirengimas gali būti pokalbio plano (lentelės) sudarymas – taip bus galima prižiūrėti keitimąsi informacija ir palyginti tiekėjų pateiktus atsakymus (žr. III priede pateiktą klausimyno šabloną). Pokalbio planą galima prieš susitikimą nusiųsti tiekėjams.

| — | Tiekėjų gali būti paprašyta atsakyti į klausimus el. laišku ar pildant elektroninį klausimyną, per pokalbį telefonu arba tiesioginio susitikimo metu (žr. II priede pateiktą tiekėjo kvietimo pavyzdį). Pirkėjas užtikrina, kad visiems tiekėjams būtų suteikta tokia pati informacija. |
| --- | --- |

—

Tiekėjų gali būti paprašyta atsakyti į klausimus el. laišku ar pildant elektroninį klausimyną, per pokalbį telefonu arba tiesioginio susitikimo metu (žr. II priede pateiktą tiekėjo kvietimo pavyzdį). Pirkėjas užtikrina, kad visiems tiekėjams būtų suteikta tokia pati informacija.

| — | Pirkėjas turėtų užtikrinti, kad bet kokiuose tiesioginiuose susitikimuose dalyvautų bent du asmenys ir būtų parengtas išsamus susitikimo protokolas. |
| --- | --- |

—

Pirkėjas turėtų užtikrinti, kad bet kokiuose tiesioginiuose susitikimuose dalyvautų bent du asmenys ir būtų parengtas išsamus susitikimo protokolas.

4 etapas. Rezultatų naudojimas

| — | Patartina pakankamai dokumentuoti rinkos konsultacijas. Susitikimo metu pirkėjas turėtų raštu užfiksuoti visus svarbius jame aptariamus dalykus, sprendimus ir, svarbiausia, kokią informaciją pirkėjas suteikia tiekėjui. Po susitikimo parengta kiekvienos atskiros diskusijos ataskaita suteiks galimybę pirkėjui kuo efektyviau atsekti vykusią komunikaciją. |
| --- | --- |

—

Patartina pakankamai dokumentuoti rinkos konsultacijas. Susitikimo metu pirkėjas turėtų raštu užfiksuoti visus svarbius jame aptariamus dalykus, sprendimus ir, svarbiausia, kokią informaciją pirkėjas suteikia tiekėjui. Po susitikimo parengta kiekvienos atskiros diskusijos ataskaita suteiks galimybę pirkėjui kuo efektyviau atsekti vykusią komunikaciją.

| — | Baigus rinkos konsultacijas svarbu parengti suvestinę ataskaitą: joje bus išaiškinta naudingiausia informacija ir ji padės suformuluoti galutinę viešųjų pirkimų strategiją (pasirinktą viešojo pirkimo procedūrą, pasirinktus atrankos kriterijus, pageidaujamo sprendimo veikimo aspektus ir t. t.). |
| --- | --- |

—

Baigus rinkos konsultacijas svarbu parengti suvestinę ataskaitą: joje bus išaiškinta naudingiausia informacija ir ji padės suformuluoti galutinę viešųjų pirkimų strategiją (pasirinktą viešojo pirkimo procedūrą, pasirinktus atrankos kriterijus, pageidaujamo sprendimo veikimo aspektus ir t. t.).

| — | Galiausiai ne mažiau svarbu, kad pirkėjas, skelbdamas kvietimą pateikti pasiūlymus, visomis būtinomis tinkamomis priemonėmis užtikrintų, kad dėl pirminėse rinkos konsultacijose dalyvavusių ekonominės veiklos vykdytojų dalyvavimo konkurse nebūtų iškreipta konkurencija. |
| --- | --- |

—

Galiausiai ne mažiau svarbu, kad pirkėjas, skelbdamas kvietimą pateikti pasiūlymus, visomis būtinomis tinkamomis priemonėmis užtikrintų, kad dėl pirminėse rinkos konsultacijose dalyvavusių ekonominės veiklos vykdytojų dalyvavimo konkurse nebūtų iškreipta konkurencija.

| PAVYZDYS


  MIESTO BENDRADARBIAVIMAS SU RINKA SIEKIANT NETARŠIŲ STATYBVIEČIŲ


  Inovacinis požiūris į viešuosius pirkimus ne keliais judantiems mechanizmams įsigyti Kopenhagoje


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Siekdamas savo didelio užmojo klimato tikslų Kopenhagos miestas stengėsi kuo labiau sumažinti statybos sektoriuje išmetamo anglies dioksido kiekį. Statybvietės, kaip žinoma, sutrikdo gyvenimą miestų centruose dėl jose eksploatuojamos sunkiosios technikos skleidžiamo triukšmo, dulkių ir dujų.

  Kas padaryta kitaip?

  Kopenhagos miestas surengė tiriamuosius dialogus siekdamas patikrinti rinkos pasirengimą pereiti prie neiškastiniu kuru varomų ir netaršių mechanizmų. Iš rinkos gauta grįžtamąja informacija remtasi rengiant strateginius miesto viešuosius pirkimus ir bandomuosius perėjimo prie tausesnės statybos įrangos planus. Kopenhagos miestas organizavo bendradarbiavimo dėl netaršių statybviečių forumą su visos vertės grandinės suinteresuotaisiais subjektais ir išbandė kelių nedidelių elektrinių mašinų naudojimą, dėl to nustačius būtinuosius reikalavimus konkursuose.

  Kokie buvo rezultatai?

  Išbandant ir tobulinant pasirinktą viešųjų pirkimų metodą Kopenhagoje laipsniškai pereinama prie netaršių statybviečių. Miestas užmezgė labiau ilgalaikius „pasitikėjimu grindžiamos partnerystės“ ryšius su tiekėjais siekdamas, kad būtų kompensuotos pradinės jų investicijos į inovacinius mechanizmus. Be to, Kopenhaga bendradarbiauja su kitais didelių užmojų turinčiais miestais dėl netaršių statybviečių viešųjų pirkimų per „Didžiųjų pirkėjų iniciatyvos“ darbo grupę, kurią finansuoja Europos Komisija. |
| --- |

PAVYZDYS

MIESTO BENDRADARBIAVIMAS SU RINKA SIEKIANT NETARŠIŲ STATYBVIEČIŲ

Inovacinis požiūris į viešuosius pirkimus ne keliais judantiems mechanizmams įsigyti Kopenhagoje

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Siekdamas savo didelio užmojo klimato tikslų Kopenhagos miestas stengėsi kuo labiau sumažinti statybos sektoriuje išmetamo anglies dioksido kiekį. Statybvietės, kaip žinoma, sutrikdo gyvenimą miestų centruose dėl jose eksploatuojamos sunkiosios technikos skleidžiamo triukšmo, dulkių ir dujų.

Kas padaryta kitaip?

Kopenhagos miestas surengė tiriamuosius dialogus siekdamas patikrinti rinkos pasirengimą pereiti prie neiškastiniu kuru varomų ir netaršių mechanizmų. Iš rinkos gauta grįžtamąja informacija remtasi rengiant strateginius miesto viešuosius pirkimus ir bandomuosius perėjimo prie tausesnės statybos įrangos planus. Kopenhagos miestas organizavo bendradarbiavimo dėl netaršių statybviečių forumą su visos vertės grandinės suinteresuotaisiais subjektais ir išbandė kelių nedidelių elektrinių mašinų naudojimą, dėl to nustačius būtinuosius reikalavimus konkursuose.

Kokie buvo rezultatai?

Išbandant ir tobulinant pasirinktą viešųjų pirkimų metodą Kopenhagoje laipsniškai pereinama prie netaršių statybviečių. Miestas užmezgė labiau ilgalaikius „pasitikėjimu grindžiamos partnerystės“ ryšius su tiekėjais siekdamas, kad būtų kompensuotos pradinės jų investicijos į inovacinius mechanizmus. Be to, Kopenhaga bendradarbiauja su kitais didelių užmojų turinčiais miestais dėl netaršių statybviečių viešųjų pirkimų per „Didžiųjų pirkėjų iniciatyvos“ darbo grupę, kurią finansuoja Europos Komisija.

| PAVYZDYS


  MIESTO BENDRADARBIAVIMAS SU RINKA DĖL NETARŠAUS PRODUKTŲ IR PASLAUGŲ PRISTATYMO


  Produktų ir paslaugų pristatymo Oslo mieste pokyčiai


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Oslo miestas siekia iki 2030 m. 95 proc. sumažinti išmetamą CO2 kiekį. Tyrimais įrodyta, kad nemažą miesto eismo ir jo išmetamųjų teršalų dalį sudaro transporto priemonių naudojimas pristatant produktus ar paslaugas (pvz., teikiant santechnikos, langų valymo, techninės priežiūros ir atliekų šalinimo paslaugas) miesto administracijai.

  Kas padaryta kitaip?

  Miesto administracija per 2018 ir 2019 m. vykdė rinkos įtraukimo veiklos programą dalyvaujant miesto paslaugų teikėjams. Tai apėmė individualius pokalbius su esamais tiekėjais, tiekėjams skirtą klausimyną ir bendro dialogo renginį siekiant suprasti, kokiais būdais galima realizuoti netaršaus pristatymo alternatyvas artimiausiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Buvo sulaukta labai teigiamo atsako, rinkos dalyviai aiškiai parodė, kad norėtų ir galėtų pereiti prie netaršaus produktų ir paslaugų pristatymo, jei to aiškiai ir nuosekliai prašytų klientai, tokie kaip miesto administracija.
  Remiantis gautais atsakymais buvo atlikti keli bandomieji viešųjų pirkimų veiksmai: juos vykdant vertinimo etape pirmenybė teikta netaršių transporto priemonių naudojimui paslaugoms teikti. Gauti rezultatai pranoko lūkesčius.

  Kokie buvo rezultatai?

  Oslo miestas jau paskelbė netaršaus pristatymo paslaugų viešųjų pirkimų gaires ir jomis vadovaujamasi sudarant visas miesto viešųjų pirkimų sutartis. Šios gairės apima būtinuosius reikalavimus dėl naudojamų transporto priemonių, taip pat sutarties skyrimo kriterijus dėl netaršių transporto priemonių naudojimo, suteikiant galimybę jas pradėti naudoti paslaugoms teikti sutarties vykdymo laikotarpiu. Šios gairės bus reguliariai atnaujinamos.
  2020 m. Kopenhagoje, Helsinkyje ir Trondheime atidarytos pirmosios statybvietės, kuriose visiškai nenaudojama iškastinio kuro. Per šiuo metu vykstantį procesą Amsterdame, Briuselyje, Budapešte ir Vienoje išrenkamos tinkamos vietos pirmosioms bandomosioms statybvietėms su neiškastiniu kuru varomais ir (arba) netaršiais mechanizmais. Plėtojant šią iniciatyvą visuose šiuose miestuose galima padėti ekonominės veiklos vykdytojams kurti inovacinius sprendimus pagrindinėje pramonės (statybos) ekosistemoje, kurioje viešieji pirkėjai yra labai svarbūs investuotojai.

  Išsamesnė informacija:


  http://www.buyzet.eu/wp-content/uploads/2019/05/POLIS_BUYZET-Handbook_EN_web.pdf |
| --- |

PAVYZDYS

MIESTO BENDRADARBIAVIMAS SU RINKA DĖL NETARŠAUS PRODUKTŲ IR PASLAUGŲ PRISTATYMO

Produktų ir paslaugų pristatymo Oslo mieste pokyčiai

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Oslo miestas siekia iki 2030 m. 95 proc. sumažinti išmetamą CO2 kiekį. Tyrimais įrodyta, kad nemažą miesto eismo ir jo išmetamųjų teršalų dalį sudaro transporto priemonių naudojimas pristatant produktus ar paslaugas (pvz., teikiant santechnikos, langų valymo, techninės priežiūros ir atliekų šalinimo paslaugas) miesto administracijai.

Kas padaryta kitaip?

Miesto administracija per 2018 ir 2019 m. vykdė rinkos įtraukimo veiklos programą dalyvaujant miesto paslaugų teikėjams. Tai apėmė individualius pokalbius su esamais tiekėjais, tiekėjams skirtą klausimyną ir bendro dialogo renginį siekiant suprasti, kokiais būdais galima realizuoti netaršaus pristatymo alternatyvas artimiausiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Buvo sulaukta labai teigiamo atsako, rinkos dalyviai aiškiai parodė, kad norėtų ir galėtų pereiti prie netaršaus produktų ir paslaugų pristatymo, jei to aiškiai ir nuosekliai prašytų klientai, tokie kaip miesto administracija.

Remiantis gautais atsakymais buvo atlikti keli bandomieji viešųjų pirkimų veiksmai: juos vykdant vertinimo etape pirmenybė teikta netaršių transporto priemonių naudojimui paslaugoms teikti. Gauti rezultatai pranoko lūkesčius.

Kokie buvo rezultatai?

Oslo miestas jau paskelbė netaršaus pristatymo paslaugų viešųjų pirkimų gaires ir jomis vadovaujamasi sudarant visas miesto viešųjų pirkimų sutartis. Šios gairės apima būtinuosius reikalavimus dėl naudojamų transporto priemonių, taip pat sutarties skyrimo kriterijus dėl netaršių transporto priemonių naudojimo, suteikiant galimybę jas pradėti naudoti paslaugoms teikti sutarties vykdymo laikotarpiu. Šios gairės bus reguliariai atnaujinamos.

2020 m. Kopenhagoje, Helsinkyje ir Trondheime atidarytos pirmosios statybvietės, kuriose visiškai nenaudojama iškastinio kuro. Per šiuo metu vykstantį procesą Amsterdame, Briuselyje, Budapešte ir Vienoje išrenkamos tinkamos vietos pirmosioms bandomosioms statybvietėms su neiškastiniu kuru varomais ir (arba) netaršiais mechanizmais. Plėtojant šią iniciatyvą visuose šiuose miestuose galima padėti ekonominės veiklos vykdytojams kurti inovacinius sprendimus pagrindinėje pramonės (statybos) ekosistemoje, kurioje viešieji pirkėjai yra labai svarbūs investuotojai.

Išsamesnė informacija:

http://www.buyzet.eu/wp-content/uploads/2019/05/POLIS_BUYZET-Handbook_EN_web.pdf

| PAVYZDYS


  EKOLOGIŠKAI TVARIOS IKIMOKYKLINIO UGDYMO ĮSTAIGOS STATYBA


  Bendradarbiavimas su rinka siekiant atitikti ekologinio ženklo reikalavimus


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Hiuvinkės savivaldybė Suomijoje siekė susieti savo savivaldos strategijoje išdėstytus aplinkosaugos tikslus akcentuodama sveikos ir saugios vaikų mokymosi aplinkos kūrimą pagal valstybės Ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstatymą. Šiomis aplinkybėmis savivaldybė nusprendė siekti, kad naujoji ikimokyklinio ugdymo įstaiga taptų pirmąja, kuriai būtų suteiktas ekologinis ženklas.

  Kas padaryta kitaip?

  Pripažindama nustatomų reikalavimų inovacinį pobūdį savivaldybė nusprendė anksti užmegzti ryšius su rinka, kad suprastų, kokių galimybių esama. Suomijos nacionaliniame viešųjų pirkimų portale buvo paskelbtas prašymas suteikti informacijos, o vėliau parengtas išsamesnis klausimynas ir vyko individualūs pokalbiai su tiekėjais, atsakiusiais į klausimyno klausimus.

  Kokie buvo rezultatai?

  Vykdant rinkos įtraukimo veiklą įsitikinta rinkos pajėgumu sukurti tokią ikimokyklinio ugdymo įstaigą, kuri būtų paženklinta ekologiniu ženklu. Be to, rinkai suteikta pakankamai laiko parengti aukštos kokybės pasiūlymus. Ekologinio ženklo reikalavimai nustatyti pirkimo specifikacijose. Galiausiai gauti penki reikalavimus atitinkantys pasiūlymai, o jų kaina buvo kur kas mažesnė negu prognozuota. Rezultatas buvo toks, kad savivaldybė laimėjo 2017 m. „Procura+“ tvariųjų viešųjų pirkimų apdovanojimą.

  Išsamesnė informacija:


  https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue75_Case_Study_150_Hyvinkaa.pdf


  https://procuraplus.org/dev/awards/awards-2017/ |
| --- |

PAVYZDYS

EKOLOGIŠKAI TVARIOS IKIMOKYKLINIO UGDYMO ĮSTAIGOS STATYBA

Bendradarbiavimas su rinka siekiant atitikti ekologinio ženklo reikalavimus

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Hiuvinkės savivaldybė Suomijoje siekė susieti savo savivaldos strategijoje išdėstytus aplinkosaugos tikslus akcentuodama sveikos ir saugios vaikų mokymosi aplinkos kūrimą pagal valstybės Ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstatymą. Šiomis aplinkybėmis savivaldybė nusprendė siekti, kad naujoji ikimokyklinio ugdymo įstaiga taptų pirmąja, kuriai būtų suteiktas ekologinis ženklas.

Kas padaryta kitaip?

Pripažindama nustatomų reikalavimų inovacinį pobūdį savivaldybė nusprendė anksti užmegzti ryšius su rinka, kad suprastų, kokių galimybių esama. Suomijos nacionaliniame viešųjų pirkimų portale buvo paskelbtas prašymas suteikti informacijos, o vėliau parengtas išsamesnis klausimynas ir vyko individualūs pokalbiai su tiekėjais, atsakiusiais į klausimyno klausimus.

Kokie buvo rezultatai?

Vykdant rinkos įtraukimo veiklą įsitikinta rinkos pajėgumu sukurti tokią ikimokyklinio ugdymo įstaigą, kuri būtų paženklinta ekologiniu ženklu. Be to, rinkai suteikta pakankamai laiko parengti aukštos kokybės pasiūlymus. Ekologinio ženklo reikalavimai nustatyti pirkimo specifikacijose. Galiausiai gauti penki reikalavimus atitinkantys pasiūlymai, o jų kaina buvo kur kas mažesnė negu prognozuota. Rezultatas buvo toks, kad savivaldybė laimėjo 2017 m. „Procura+“ tvariųjų viešųjų pirkimų apdovanojimą.

Išsamesnė informacija:

https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue75_Case_Study_150_Hyvinkaa.pdf

https://procuraplus.org/dev/awards/awards-2017/

| PAVYZDYS


  EIC „EPITCHING“ – SPRENDIMŲ DĖL COVID-19 SIŪLYMAS PIRKĖJAMS ELEKTRONINĖMIS PRIEMONĖMIS


  Suvienijus jėgas rasta bendrų sprendimų (pirkimams Europos inovacijų ekosistemoje)

  Daugiau kaip 50 viešojo ir privačiojo sektorių pirkėjų, penkios Europos bendrovės ir daugiau kaip 20 MVĮ, remiamų Europos inovacijų tarybos (EIC), dalyvavo EIC renginyje, vykusiame tik virtualiai – tai buvo pirmas COVID-19 sprendimų paieškos renginys „ePitching with Procurers“, kurio metu elektroninėmis priemonėmis teikti pasiūlymai pirkėjams.
  Šiame renginyje viešojo ir privačiojo sektorių pirkėjai ir MVĮ turėjo galimybę išdėstyti savo poreikius ir siūlyti atitinkamus sprendimus, o po pietų toliau tartasi dvišaliuose virtualiuose susitikimuose.
  Dviejų surengtų atskirų sesijų metu MVĮ pristatė savo sprendimus dėl medicinos priemonių ir naujų inovacinių biotechnologijų prietaikų. Kiekvienos sesijos pabaigoje dalyviai galėjo išsirinkti geriausią pasiūlymą.
  Šis renginys parodė, kaip svarbu MVĮ stiprinti sąsajas su pirkėjais.

  https://ec.europa.eu/easme/en/news/eic-epitching-procurers-covid19-finding-common-solutions-together |
| --- |

PAVYZDYS

EIC „EPITCHING“ – SPRENDIMŲ DĖL COVID-19 SIŪLYMAS PIRKĖJAMS ELEKTRONINĖMIS PRIEMONĖMIS

Suvienijus jėgas rasta bendrų sprendimų (pirkimams Europos inovacijų ekosistemoje)

Daugiau kaip 50 viešojo ir privačiojo sektorių pirkėjų, penkios Europos bendrovės ir daugiau kaip 20 MVĮ, remiamų Europos inovacijų tarybos (EIC), dalyvavo EIC renginyje, vykusiame tik virtualiai – tai buvo pirmas COVID-19 sprendimų paieškos renginys „ePitching with Procurers“, kurio metu elektroninėmis priemonėmis teikti pasiūlymai pirkėjams.

Šiame renginyje viešojo ir privačiojo sektorių pirkėjai ir MVĮ turėjo galimybę išdėstyti savo poreikius ir siūlyti atitinkamus sprendimus, o po pietų toliau tartasi dvišaliuose virtualiuose susitikimuose.

Dviejų surengtų atskirų sesijų metu MVĮ pristatė savo sprendimus dėl medicinos priemonių ir naujų inovacinių biotechnologijų prietaikų. Kiekvienos sesijos pabaigoje dalyviai galėjo išsirinkti geriausią pasiūlymą.

Šis renginys parodė, kaip svarbu MVĮ stiprinti sąsajas su pirkėjais.

https://ec.europa.eu/easme/en/news/eic-epitching-procurers-covid19-finding-common-solutions-together

4.1.3   Neprivalomų duomenų laukų naudojimas standartinėse formose

Nuo 2023 m. spalio 25 d. viešieji pirkėjai turės pildyti naujas ir atnaujintas standartines formas (36), kuriose galės pateikti informacijos apie inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų naudojimą. Atnaujintose standartinėse formose neprivalomame duomenų lauke viešieji pirkėjai galės nurodyti, kad per viešojo pirkimo procedūrą perka inovacines prekes, darbus ar paslaugas. Naudodamiesi šia galimybe viešieji pirkėjai prisidės prie to, kad būtų renkami ir analizuojami tikslesni duomenys apie inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų naudojimą jų šalyje ir visoje ES.

Tinkamas e. formų naudojimo tvarkos įdiegimas yra investicija, kuriai reikia pakankamai laiko ir išteklių, tačiau kartu ši investicija duoda nemažą grąžą, nes padeda sutaupyti laiko visiems diegėjams ir naudotojams. Visų pirma, priešingai nei naudojant ankstesnes standartines formas, dabar siekiama, kad didelė e. formų dalis būtų pildoma automatiškai – jas užpildytų e. viešųjų pirkimų sistemos, o ne naudotojai, todėl labai sumažėtų administracinė našta.

Galima derinti e. formas prie nacionalinių poreikių. Norint geriau suprasti šį procesą ir galimybes reikėtų skaityti parengtą e. formų politikos įgyvendinimo vadovą (37).

4.1.4   Techninės specifikacijos

Tinkamos rinkos konsultacijos padeda viešiesiems pirkėjams geriau suprasti esamus sprendimus – jų parametrus, specifinius bruožus ir išmatuojamus rodiklius. Tai gali jiems padėti parengti geresnes technines specifikacijas, kad patys efektyviausi ir novatoriškiausi sprendimai, įskaitant naujus sprendimus, galėtų būti pateikti dalyvauti konkurse ir duotų daugiausia naudos viešajam pirkėjui. Viešieji pirkėjai konkrečiai gali parengti aprašomojo pobūdžio arba funkcinio pobūdžio technines specifikacijas. Kiekvienas iš šių metodų turi tam tikrų pranašumų, tačiau funkciniai reikalavimai yra kur kas palankesni inovacijoms.

4.1.4.1   Aprašomojo pobūdžio reikalavimai

Nelabai tikėtina, kad aprašomosiomis techninėmis specifikacijomis rinka bus skatinama pateikti inovacinį sprendimą. Geriausiu atveju jos gali atspindėti esamus rinkos pajėgumus, tačiau jeigu aprašomosiomis techninėmis specifikacijomis būtų siekiama daugiau negu tuo metu yra siūloma rinkoje, viešasis pirkėjas rizikuotų visai negauti pasiūlymų.

Aprašomosios techninės specifikacijos gali būti per siauros, kad pagal jas būtų įmanoma sąžininga konkurencija tarp skirtingomis technologijomis, procesais ar taikymo būdais pagrįstų sprendimų. Yra didelė šališkumo vieno iš jų atžvilgiu rizika. Tokiu atveju, jei dalyviai pradėtų teikti prašymus peržiūrėti rezultatą, viešojo pirkimo procedūra gali būti sutrikdyta. Dėl to viešieji pirkėjai yra dar labiau suinteresuoti, prieš rengdami specifikacijas, patikrinti esamą technologijų lygį, surengdami tinkamą pirminę rinkos konsultaciją.

Aprašomosiomis techninėmis specifikacijomis viešasis pirkėjas išsamiai apibūdina pageidaujamą sprendimą ir prisiima visą atsakomybę už jo kokybę ir veiksmingumą. Kai kurie ekonominės veiklos vykdytojai gali pasiūlyti tokį sprendimą, kuris reikšmingai viršytų aprašomosiose techninėse specifikacijose nustatytus būtinuosius reikalavimus, tačiau tai yra mažai tikėtina – kur kas didesnė tikimybė, kad konkursą laimės pigesnis, mažiau novatoriškas, tačiau būtinuosius reikalavimus atitinkantis sprendimas. Todėl konkurse, kurio sąlygos grindžiamos kokybės ir kainos santykiu, tėra labai nedaug laisvės inovacijoms.

Taigi, aprašomąsias technines specifikacijas geriausia naudoti tais atvejais, kai perkančioji organizacija labai gerai žino rinkos galimybes. Tačiau net ir tokiais atvejais, siekiant gauti pageidaujamą rezultatą, gali būti naudinga išlaikyti dalies veikimo charakteristikų atvirumą inovacijų procesui.

| PAVYZDYS


  SĖKMINGAI NAUDOJAMOS APRAŠOMOSIOS SPECIFIKACIJOS


  Gugenheimo muziejaus statyba Bilbao mieste


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Bilbao miesto Gugenheimo muziejus yra vienas įspūdingiausių Europos pastatų. Architekto Frenko Gerio parengtose detaliose techninėse specifikacijose tiksliai nurodyta pastato forma, dydis ir naudotinos medžiagos. Sunkiausia statybos darbų dalis buvo išlenktas titano stogas, jo forma ir spalva, kurie turi būti atsparūs saulės ir vėjo poveikiui.

  Kas padaryta kitaip?

  Kad būtų galima sukurti šį architektūros stebuklą laikantis specifikacijų, terminų ir apribojimų, rangovai gamybos ir statybos procese pritaikė inovacinį sprendimą. Jie panaudojo pažangią programinę įrangą, sukurtą naudoti orlaivių ir erdvėlaivių pramonėje, apskaičiuojant titano plokščių dydį ir jas pjaustant bei lenkiant.

  Kokie buvo rezultatai?

  Suskaitmeninus projektavimo, gamybos ir statybos procesus ir naudojant ypač plonas titano plokštes buvo padarytas perversmas statybos pramonėje. Tai padėjo titano stogą išpjausčiusiai ir pristačiusiai įmonei užsitikrinti pasaulinį pripažinimą ir sėkmę.

  Išsamesnė informacija:


  https://www.guggenheim-bilbao.eus/en/the-building/the-construction


  http://www.gastdoz.arch.ethz.ch/pmeyer/Infos/Pollalis/case_Guggenheim.pdf |
| --- |

PAVYZDYS

SĖKMINGAI NAUDOJAMOS APRAŠOMOSIOS SPECIFIKACIJOS

Gugenheimo muziejaus statyba Bilbao mieste

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Bilbao miesto Gugenheimo muziejus yra vienas įspūdingiausių Europos pastatų. Architekto Frenko Gerio parengtose detaliose techninėse specifikacijose tiksliai nurodyta pastato forma, dydis ir naudotinos medžiagos. Sunkiausia statybos darbų dalis buvo išlenktas titano stogas, jo forma ir spalva, kurie turi būti atsparūs saulės ir vėjo poveikiui.

Kas padaryta kitaip?

Kad būtų galima sukurti šį architektūros stebuklą laikantis specifikacijų, terminų ir apribojimų, rangovai gamybos ir statybos procese pritaikė inovacinį sprendimą. Jie panaudojo pažangią programinę įrangą, sukurtą naudoti orlaivių ir erdvėlaivių pramonėje, apskaičiuojant titano plokščių dydį ir jas pjaustant bei lenkiant.

Kokie buvo rezultatai?

Suskaitmeninus projektavimo, gamybos ir statybos procesus ir naudojant ypač plonas titano plokštes buvo padarytas perversmas statybos pramonėje. Tai padėjo titano stogą išpjausčiusiai ir pristačiusiai įmonei užsitikrinti pasaulinį pripažinimą ir sėkmę.

Išsamesnė informacija:

https://www.guggenheim-bilbao.eus/en/the-building/the-construction

http://www.gastdoz.arch.ethz.ch/pmeyer/Infos/Pollalis/case_Guggenheim.pdf

4.1.4.2   Funkciniai reikalavimai

Technines specifikacijas nustatant kaip funkcinius reikalavimus, atsakomybė už geresnius rezultatus perduodama rinkai. Viešasis pirkėjas nustato būtinuosius reikalavimus, kad išvengtų itin prastų pasiūlymų, tačiau nepateikia pernelyg griežtų nurodymų, kaip norimas rezultatas turėtų būti pasiektas. Užtikrinamas atvirumas ekonominės veiklos vykdytojų idėjoms ir lankstumas siekiant optimalaus rezultatyvumo.

Vis dėlto parengti tinkamus funkcinius reikalavimus ir jų atitikties vertinimo kriterijus nėra lengva, todėl atliekant šią užduotį gali būti naudinga gerai žinoti rinkos galimybes ir pasirinkti tinkamiausias technologijas. Tokios žinios yra itin svarbios siekiant nustatyti didesnio užmojo, tačiau realiai įvykdomus reikalavimus, ir šias žinias galima surinkti per pirminę rinkos konsultaciją.

Būtų galima sukurti platformą, kuria naudodamiesi viešieji pirkėjai ir ekonominės veiklos vykdytojai galėtų dalytis patirtimi, teikti pastabas ir vertinti savo patirtį dėl funkcinių techninių specifikacijų ir sutarties skyrimo kriterijų (38). Nors tokioje duomenų bazėje pateiktos informacijos nebus galima laikyti visiškai teisiškai patikima, daugelis naudotojų išreiškė norą iš jos pasisemti idėjų.

| PAVYZDYS


  VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ PRIORITETŲ KEITIMAS


  Italijos nacionalinės perkančiosios organizacijos funkcinis požiūris


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Uždavinys yra padidinti sėkmės tikimybę, parengiant viešųjų pirkimų specifikacijas, pagrįstas tikslu, kurio siekiama, o ne priemonėmis, kuriomis ketinama tai pasiekti.

  Kas padaryta kitaip?

  Italijos nacionalinė centrinė perkančioji organizacija (CONSIP) laikosi funkcinio požiūrio į inovacijas. Užuot pirkusi šildymo ar vėsinimo sistemas ji perka konkrečią „temperatūrą“ savo klientams: pirkimo specifikacijose reikalaujama, kad tiekėjai užtikrintų iš anksto nustatytą komforto lygį, sutaupomą energijos kiekį ir išmetamo anglies dioksido kiekio sumažinimą. Nustatytos specifikacijos apima temperatūrą, kuri turi būti pasiekta pastatuose, elektroninių skaitiklių įdiegimą nuolatinei patalpų temperatūros stebėsenai, optimalaus energijos suvartojimo šildymo ir vėsinimo paslaugoms vertinimą ir kiekvieno pastato energijos vartojimo auditą. Į sutartį įtraukta vykdymo sąlyga dėl minimalaus sutaupomo energijos kiekio.

  Kokie buvo rezultatai?

  Pagal preliminariąją sutartį sutaupomos energijos kiekis šešiolika kartų viršija minimalų privalomą sutaupyti kiekį.

  Išsamesnė informacija:


  http://www.sppregions.eu/fileadmin/user_upload/Resources/POBS_Best_Practice_Report.pdf


  http://www.consip.it/media/news-e-comunicati/consip-vince-il-premio-european-energy-service-award |
| --- |

PAVYZDYS

VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ PRIORITETŲ KEITIMAS

Italijos nacionalinės perkančiosios organizacijos funkcinis požiūris

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Uždavinys yra padidinti sėkmės tikimybę, parengiant viešųjų pirkimų specifikacijas, pagrįstas tikslu, kurio siekiama, o ne priemonėmis, kuriomis ketinama tai pasiekti.

Kas padaryta kitaip?

Italijos nacionalinė centrinė perkančioji organizacija (CONSIP) laikosi funkcinio požiūrio į inovacijas. Užuot pirkusi šildymo ar vėsinimo sistemas ji perka konkrečią „temperatūrą“ savo klientams: pirkimo specifikacijose reikalaujama, kad tiekėjai užtikrintų iš anksto nustatytą komforto lygį, sutaupomą energijos kiekį ir išmetamo anglies dioksido kiekio sumažinimą. Nustatytos specifikacijos apima temperatūrą, kuri turi būti pasiekta pastatuose, elektroninių skaitiklių įdiegimą nuolatinei patalpų temperatūros stebėsenai, optimalaus energijos suvartojimo šildymo ir vėsinimo paslaugoms vertinimą ir kiekvieno pastato energijos vartojimo auditą. Į sutartį įtraukta vykdymo sąlyga dėl minimalaus sutaupomo energijos kiekio.

Kokie buvo rezultatai?

Pagal preliminariąją sutartį sutaupomos energijos kiekis šešiolika kartų viršija minimalų privalomą sutaupyti kiekį.

Išsamesnė informacija:

http://www.sppregions.eu/fileadmin/user_upload/Resources/POBS_Best_Practice_Report.pdf

http://www.consip.it/media/news-e-comunicati/consip-vince-il-premio-european-energy-service-award

4.1.5   Alternatyvūs pasiūlymai

Viešieji pirkėjai gali leisti teikti pasiūlymus, kuriuose būtų pateikta alternatyvių pasiūlymo variantų: prie pasiūlymo, tiksliai atitinkančio technines specifikacijas, gali būti pridedamas vienas ar daugiau siūlomų alternatyvių sprendimų, paprastai pagrįstų alternatyviomis technologijomis ar procesais. Kartu su tradiciniu „saugiu“ sprendimu tiekėjai gali pasiūlyti ir novatoriškesnį sprendimą. Tai gali patraukti viešųjų pirkėjų dėmesį, nes tai teikia galimybę sąnaudų, kokybės ar lankstumo atžvilgiu gauti rezultatų, kurie pranoktų lūkesčius. Viešieji pirkėjai gali net reikalauti teikti tik alternatyvius (būtinuosius reikalavimus atitinkančius) pasiūlymus.

Taip galima palengvinti startuolių ir novatoriškų MVĮ, pateikiančių tik vieną inovacinį sprendimą, dalyvavimą.

Jeigu viešieji pirkėjai leidžia arba nurodo teikti alternatyvius pasiūlymus, viešųjų pirkimų dokumentuose turi būti nurodyti būtinieji reikalavimai, kuriuos turi atitikti tie alternatyvūs pasiūlymai, įskaitant jų pateikimo formą. Svarbu aiškiai nurodyti, ar konkurso dalyvis gali teikti alternatyvius pasiūlymus kaip savarankiškus pasiūlymus, ar tik kaip priedą prie pagrindinio pasiūlymo (kuris nėra alternatyvus pasiūlymas).

Alternatyvių pasiūlymų naudojimas yra vienas paprasčiausių ir saugiausių būdų skatinti inovacijas viešaisiais pirkimais; viešiesiems pirkėjams tereikia leisti naudoti alternatyvius pasiūlymus. Net jeigu novatoriškesni alternatyvūs pasiūlymai nebūtų sėkmingi, ekonominės veiklos vykdytojas tebeturėtų realią galimybę laimėti konkursą su savo konservatyvesniu pasiūlymu.

Alternatyvių pasiūlymų naudojimas yra efektyviausias tada, kai derinamas su funkciniais reikalavimais ir sutarties skyrimo kriterijais, teikiančiais pirkėjui galimybę palyginti įvairius sprendimus pagal jų veikimą, efektyvumą (įskaitant išlaidų efektyvumą), lankstumą ar patvarumą. Be šių parametrų alternatyvius pasiūlymus būtų sunku palyginti.

| PAVYZDYS


  RIZIKOS MAŽINIMAS NAUDOJANT ALTERNATYVIUS PASIŪLYMUS


  Laipsniškai pereinama prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimo Prancūzijos vietovėse


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Ieškodamos naujo energijos tiekėjo, Breso Burgo miesto vietos valdžios institucijos norėjo leisti diegti inovacijas, tačiau nenorėjo patirti papildomų išlaidų ar per daug rizikuoti.

  Kas padaryta kitaip?

  Pirkimo specifikacijose tiekėjams leista teikti pasiūlymus dėl alternatyvų tradiciniam iškastinio kuro naudojimui, tačiau tiekėjai vis dar galėjo siūlyti naudoti tradicinį iškastinį kurą.

  Kokie buvo rezultatai?

  Tiekėjas, pasinaudojęs galimybe teikti alternatyvius pasiūlymus, pateikė pasiūlymą, kuriame numatyta naudoti 3 proc. biodujų su kilmės garantijomis ir beveik be papildomų sąnaudų.

  Išsamesnė informacija:


  http://primes-eu.net/media/12194495/1-case-study-bba-natural-gaz-1_vulc-4.pdf |
| --- |

PAVYZDYS

RIZIKOS MAŽINIMAS NAUDOJANT ALTERNATYVIUS PASIŪLYMUS

Laipsniškai pereinama prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimo Prancūzijos vietovėse

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Ieškodamos naujo energijos tiekėjo, Breso Burgo miesto vietos valdžios institucijos norėjo leisti diegti inovacijas, tačiau nenorėjo patirti papildomų išlaidų ar per daug rizikuoti.

Kas padaryta kitaip?

Pirkimo specifikacijose tiekėjams leista teikti pasiūlymus dėl alternatyvų tradiciniam iškastinio kuro naudojimui, tačiau tiekėjai vis dar galėjo siūlyti naudoti tradicinį iškastinį kurą.

Kokie buvo rezultatai?

Tiekėjas, pasinaudojęs galimybe teikti alternatyvius pasiūlymus, pateikė pasiūlymą, kuriame numatyta naudoti 3 proc. biodujų su kilmės garantijomis ir beveik be papildomų sąnaudų.

Išsamesnė informacija:

http://primes-eu.net/media/12194495/1-case-study-bba-natural-gaz-1_vulc-4.pdf

4.1.6   Sutarties skyrimo kriterijai

Ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijus yra vienintelis Direktyvoje nurodytas sutarties skyrimo kriterijus. Svarbių galimybių inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams teikia pažangiai nustatomi sutarties skyrimo ekonomiškai naudingiausiam pasiūlymui kriterijai, pagal kuriuos svarbu ir kokybė, ir kaina.

Toliau apibūdinta, iš ko susideda ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijai.

4.1.6.1   Kaina

Viešieji pirkėjai gali nuspręsti taikyti tik kainos kriterijų, jei tai leidžiama pagal jų nacionalinės teisės aktus (valstybės narės turi galimybę perkeldamos ES teisės aktą į nacionalinę teisę nustatyti kitus privalomus kriterijus) (39). Šiuo atveju kaina yra tik prekių, paslaugų ar darbų pirkimo vertė (nepriklausomai nuo mokėjimo būdų). Ji neapima jokių papildomų su naudojimu, technine priežiūra, antriniu perdirbimu ar atliekų pašalinimu susijusių sąnaudų. Naudojant tik kainą kaip sutarties skyrimo kriterijų, mažai tikėtina, kad bus paskatintos inovacijos, nebent kaina grindžiamas sutarties skyrimo kriterijus būtų taikomas kartu su funkciniais reikalavimais ir (arba) alternatyviais pasiūlymais.

4.1.6.2   Sąnaudos

Viešieji pirkėjai gali taip pat atsižvelgti į sąnaudas. Jos paprastai suprantamos kaip viešosios sutarties dalyko gamybos, įsigijimo, naudojimo, vartojimo, techninės priežiūros, susiejimo, antrinio perdirbimo ir (arba) pašalinimo piniginė vertė. Jas apskaičiuodami viešieji pirkėjai turėtų taikyti prieinamas objektyvias gyvavimo ciklo sąnaudų įvertinimo metodikas.

Pagal tinkamą sąnaudų įvertinimo metodiką pagrįsti viešojo pirkėjo interesai (pvz., dėl automobilių parko degalų sąnaudų ir techninės priežiūros sąnaudų) išreiškiami tinkamomis skaitinėmis reikšmėmis. Kiekvienai sąnaudų daliai priskiriama tam tikra skaitinė reikšmė skiriasi priklausomai nuo viešojo pirkėjo pobūdžio ir jo konkrečių poreikių, pavyzdžiui, miesto aplinkoje naudojamoms pašto transporto priemonėms taikomus kriterijus reikėtų vertinti kitaip nei kriterijus, taikomus tolimojo krovinių gabenimo transporto priemonėms, kuriomis bus važiuojama greitkeliais ir kaimo vietovių keliais, kur bus mažiau galimybių papildyti degalų atsargas ir naudotis techninės priežiūros paslaugomis.

Sąnaudų, kaip sutarties skyrimo kriterijaus, naudojimas gali skatinti inovacijas. Naudojant inovacinę transporto priemonę galima pasiekti geresnių rezultatų pagal degalų sąnaudas, švarios energijos naudojimą ar techninės priežiūros intervalus, net jei pradinė jos pirkimo kaina yra didesnė nei standartinės transporto priemonės kaina. Taip bus optimizuotos viso gyvavimo ciklo sąnaudos viešajam pirkėjui – pasirinkus inovacinį sprendimą ne tik bus kompensuotos pradinės išlaidos, bet ir gali būti sumažintos bendros išlaidos per visą gyvavimo ciklą. Be to, pagal sąnaudų kriterijus pripažįstant inovacinių produktų didesnį veiksmingumą, ekonominės veiklos vykdytojai turės daugiau galimybių parduoti tuos produktus, kuriems kitaip gali neatsirasti nišos rinkoje.

| PAVYZDYS


  GERESNIŲ REZULTATŲ UŽTIKRINIMAS TAIKANT GYVAVIMO CIKLO SĄNAUDŲ ĮVERTINIMO METODIKĄ


  Ekologiškesnės transporto priemonės viešosioms paslaugoms teikti Slovėnijoje


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Slovėnijos viešųjų pirkimų agentūra perka transporto priemones 130-čiai valdžios institucijų. Pagal nacionalinį žaliųjų viešųjų pirkimų veiksmų planą ji turi rinktis ekologiškesnius pirkimo sprendimus.

  Kas padaryta kitaip?

  Pirkdama transporto priemones agentūra apskaičiuoja transporto priemonių gyvavimo ciklo sąnaudas pagal privalomą bendrą eksploatacinio laikotarpio sąnaudų už išmetamą CO2 kiekį apskaičiavimo metodiką, apibrėžtą ES netaršių transporto priemonių direktyvoje.
  Pavyzdžiui, eksploatacinio laikotarpio sąnaudos už lengvojo automobilio išmetamą CO2 kiekį, kai automobilio išmetamas CO2 kiekis yra 155 g/km, apskaičiuojamos taip: 200 000 km × 0,155 kg/km × 0,04 EUR/kg = 31 000,04 € priskirtųjų eksploatacinio laikotarpio sąnaudų už išmetamą CO2 kiekį.
  Tada gautą vertę galima pridėti prie pirkimo kainos ir bet kokių kitų veiklos sąnaudų. Sutartis bus sudaryta su tiekėju, kurio siūlomos transporto priemonės bendra vertė pagal visus parametrus (kaina, sąnaudos ir išmetamo CO2 kiekio mažinimo vertė visuomenei) yra optimaliausia.

  Kokie buvo rezultatai?

  Taikydama gyvavimo ciklo sąnaudų įvertinimą pagal sutarties skyrimo kriterijus ir nustačiusi reikalavimus dėl išmetamų CO2 kiekių ribų, Slovėnijos viešųjų pirkimų agentūra gauna pasiūlymus dėl transporto priemonių, kurių išmetamo CO2 kiekis yra mažesnis. Taip pasiektas kiekvienos transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio sumažinimas 3–45 g/km.

  Išsamesnė informacija:


  https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/vehicles/directive_en


  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue17_Case_Study40_Slovenia_vehicles.pdf |
| --- |

PAVYZDYS

GERESNIŲ REZULTATŲ UŽTIKRINIMAS TAIKANT GYVAVIMO CIKLO SĄNAUDŲ ĮVERTINIMO METODIKĄ

Ekologiškesnės transporto priemonės viešosioms paslaugoms teikti Slovėnijoje

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Slovėnijos viešųjų pirkimų agentūra perka transporto priemones 130-čiai valdžios institucijų. Pagal nacionalinį žaliųjų viešųjų pirkimų veiksmų planą ji turi rinktis ekologiškesnius pirkimo sprendimus.

Kas padaryta kitaip?

Pirkdama transporto priemones agentūra apskaičiuoja transporto priemonių gyvavimo ciklo sąnaudas pagal privalomą bendrą eksploatacinio laikotarpio sąnaudų už išmetamą CO2 kiekį apskaičiavimo metodiką, apibrėžtą ES netaršių transporto priemonių direktyvoje.

Pavyzdžiui, eksploatacinio laikotarpio sąnaudos už lengvojo automobilio išmetamą CO2 kiekį, kai automobilio išmetamas CO2 kiekis yra 155 g/km, apskaičiuojamos taip: 200 000 km × 0,155 kg/km × 0,04 EUR/kg = 31 000,04 € priskirtųjų eksploatacinio laikotarpio sąnaudų už išmetamą CO2 kiekį.

Tada gautą vertę galima pridėti prie pirkimo kainos ir bet kokių kitų veiklos sąnaudų. Sutartis bus sudaryta su tiekėju, kurio siūlomos transporto priemonės bendra vertė pagal visus parametrus (kaina, sąnaudos ir išmetamo CO2 kiekio mažinimo vertė visuomenei) yra optimaliausia.

Kokie buvo rezultatai?

Taikydama gyvavimo ciklo sąnaudų įvertinimą pagal sutarties skyrimo kriterijus ir nustačiusi reikalavimus dėl išmetamų CO2 kiekių ribų, Slovėnijos viešųjų pirkimų agentūra gauna pasiūlymus dėl transporto priemonių, kurių išmetamo CO2 kiekis yra mažesnis. Taip pasiektas kiekvienos transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio sumažinimas 3–45 g/km.

Išsamesnė informacija:

https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/vehicles/directive_en

http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue17_Case_Study40_Slovenia_vehicles.pdf

4.1.6.3   Kokybė

Geriausias kainos ir kokybės santykis (toliau – GKKS) yra ES taisyklėse vartojamas terminas apibrėžiant viešosios sutarties dalyko kainos ir bet kokių viešajam pirkėjui svarbiausių kriterijų santykį. Kokybės kriterijai gali apimti kokybinius, aplinkosauginius, socialinius ar inovacinius produktų, paslaugų arba darbų aspektus. Viešieji pirkėjai turi daug laisvės suformuluoti šiuos kriterijus ir priskirti jiems svorinius daugiklius pagal savo konkrečius poreikius.

| PAVYZDYS


  KOKYBĖS REIKALAVIMAS PER ATRANKOS PROCESĄ


  Ekologiškesni ir patogesni spausdintuvai Europos Komisijai


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Europos Komisija siekia mažinti savo administracinio darbo poveikį gamtai ir gerinti darbo aplinką savo darbuotojams, įskaitant tuos, kurie turi specialiųjų poreikių.

  Kas padaryta kitaip?

  Biuro spausdintuvų pasiūlymai vertinami tik jeigu jie visiškai atitinka programos „Energy Star“ 2.0 versijos reikalavimus ir Direktyvos dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo nuostatas. Taip pat su jais turi būti įmanoma naudoti 100 proc. perdirbtą popierių.
  Siekiant atsižvelgti į aplinkosaugos aspektus ir kuo labiau sumažinti energijos suvartojimą per visą spausdintuvo gyvavimo ciklą, iki jis bus galiausiai pašalintas kaip atliekos, atliekamas jo gyvavimo ciklo sąnaudų įvertinimas.
  Vertinant pasiūlymus papildomų balų gali būti skiriama ir už naudingas papildomas savybes, pavyzdžiui, mažesnį skleidžiamo triukšmo lygį, pakartotinai naudojamas kasetes ar neįgaliųjų vežimėlių naudotojams pritaikytas ergonomines savybes.

  Išsamesnė informacija:


  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:287253-2016:TEXT:LT:HTML&tabId=1 |
| --- |

PAVYZDYS

KOKYBĖS REIKALAVIMAS PER ATRANKOS PROCESĄ

Ekologiškesni ir patogesni spausdintuvai Europos Komisijai

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Europos Komisija siekia mažinti savo administracinio darbo poveikį gamtai ir gerinti darbo aplinką savo darbuotojams, įskaitant tuos, kurie turi specialiųjų poreikių.

Kas padaryta kitaip?

Biuro spausdintuvų pasiūlymai vertinami tik jeigu jie visiškai atitinka programos „Energy Star“ 2.0 versijos reikalavimus ir Direktyvos dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo nuostatas. Taip pat su jais turi būti įmanoma naudoti 100 proc. perdirbtą popierių.

Siekiant atsižvelgti į aplinkosaugos aspektus ir kuo labiau sumažinti energijos suvartojimą per visą spausdintuvo gyvavimo ciklą, iki jis bus galiausiai pašalintas kaip atliekos, atliekamas jo gyvavimo ciklo sąnaudų įvertinimas.

Vertinant pasiūlymus papildomų balų gali būti skiriama ir už naudingas papildomas savybes, pavyzdžiui, mažesnį skleidžiamo triukšmo lygį, pakartotinai naudojamas kasetes ar neįgaliųjų vežimėlių naudotojams pritaikytas ergonomines savybes.

Išsamesnė informacija:

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:287253-2016:TEXT:LT:HTML&tabId=1

Kruopščiai parinktais GKKS reikalavimais galima objektyviai pagrįsti pirmenybės teikimą tiems produktams, paslaugoms ar procesams, kurie dėl savo naujoviškų savybių geriau atitinka viešojo pirkėjo etinius principus ir poreikius.

| PAVYZDYS


  PERĖJIMAS PRIE HOLISTINIO POŽIŪRIO PER VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ PROCESĄ


  Sauskelnių šlapimo nelaikantiems pacientams pirkimas Danijoje


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Viešasis pirkėjas nusprendė paskelbti konkursą vadovaudamasis holistiniu požiūriu, nes buvo aišku, kad pagrindinės šlapimo nelaikančių pacientų priežiūros sąnaudos yra susijusios ne su pačiomis sauskelnėmis (produkto kaina), o su visomis papildomomis sauskelnių dėvėjimo priežiūros sąnaudomis: tai, pavyzdžiui, gali būti laikas, kurį slaugytojai skiria sauskelnėms keisti, visos su netyčiniu ne tų sauskelnių parinkimu susijusios išlaidos ir t. t.

  Kas padaryta kitaip?

  Taikyti tokie sutarties skyrimo kriterijai:






  — | ekonomija – 40 proc.:






  — | produkto kaina – 30 proc.; |
| --- | --- | --- |

PAVYZDYS

PERĖJIMAS PRIE HOLISTINIO POŽIŪRIO PER VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ PROCESĄ

Sauskelnių šlapimo nelaikantiems pacientams pirkimas Danijoje

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Viešasis pirkėjas nusprendė paskelbti konkursą vadovaudamasis holistiniu požiūriu, nes buvo aišku, kad pagrindinės šlapimo nelaikančių pacientų priežiūros sąnaudos yra susijusios ne su pačiomis sauskelnėmis (produkto kaina), o su visomis papildomomis sauskelnių dėvėjimo priežiūros sąnaudomis: tai, pavyzdžiui, gali būti laikas, kurį slaugytojai skiria sauskelnėms keisti, visos su netyčiniu ne tų sauskelnių parinkimu susijusios išlaidos ir t. t.

Kas padaryta kitaip?

Taikyti tokie sutarties skyrimo kriterijai:

—

ekonomija – 40 proc.:

—

produkto kaina – 30 proc.;

| — | bendros sąnaudos – 70 proc.; |
| --- | --- |

—

bendros sąnaudos – 70 proc.;

| — | kokybė – 25 proc.; |
| --- | --- |

—

kokybė – 25 proc.;

| — | mokymas ir konsultavimas – 20 proc.; |
| --- | --- |

—

mokymas ir konsultavimas – 20 proc.;

| — | ekonominės naudos vertinimas – 15 proc. |
| --- | --- |

—

ekonominės naudos vertinimas – 15 proc.

Išsamesnė informacija:

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:69650-2015:TEXT:LT:HTML&tabId=1

4.1.7   Intelektinės nuosavybės teisių (INT) valdymas

Valstybės narės ir viešieji pirkėjai raginami vykdant viešuosius pirkimus laikytis strateginio požiūrio į INT.

Dėl inovacinių prekių arba paslaugų viešųjų pirkimų (ypač kai perkamos mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugos, tyrimai ar programinė įranga) gali atsirasti naujų intelektinės nuosavybės teisių (pvz., patentų ar autorių teisių, dizaino teisių, prekių ženklų). Kai viešųjų pirkimų konkursais konkrečiai nesiekiama pirkti inovacinių produktų ar paslaugų, rangovas vėliau gali pasiūlyti inovaciją sutarties vykdymo laikotarpiu. Todėl visiems viešiesiems pirkimams svarbu, kad pirkimo dokumentuose būtų nustatytos aiškios sąlygos dėl INT (40).

Viešieji pirkėjai turi užtikrinti, kad per jų viešuosius pirkimus intelektinės nuosavybės teisės būtų suteikiamos atsižvelgiant į Europos (41) ir nacionaliniu lygmeniu (42) taikomą INT teisinę sistemą, pavyzdžiui, nuostatas dėl teisėtų naudotojų būtinųjų teisių naudotis programine įranga, duomenų bazėmis ar kt. Nedarant poveikio šiai INT teisinei sistemai, ES viešųjų pirkimų direktyvose ir valstybės pagalbos taisyklėse palikta galimybė pirkimo dokumentuose reikalauti, kad dalyvaujančio ekonominės veiklos vykdytojo intelektinės nuosavybės teisės būtų perduotos viešajam pirkėjui (43). Yra dvi pagrindinės galimybės (su daug tarpinių variantų), kaip viešieji pirkėjai gali priskirti pagal projektą atsiradusias intelektinės nuosavybės teises:

| — | viešasis pirkėjas reikalauja jam perduoti naujas intelektinės nuosavybės teises, arba |
| --- | --- |

—

viešasis pirkėjas reikalauja jam perduoti naujas intelektinės nuosavybės teises, arba

| — | viešasis pirkėjas nereikalauja tokio perdavimo, todėl intelektinės nuosavybės teisės lieka rangovui. |
| --- | --- |

—

viešasis pirkėjas nereikalauja tokio perdavimo, todėl intelektinės nuosavybės teisės lieka rangovui.

Kadangi šios teisės yra vertingas turtas ir gali turėti įtakos viešųjų pirkimų patrauklumui inovacijų kūrėjams, svarbu, kad viešieji pirkėjai pirkimo dokumentuose iš anksto aiškiai apibrėžtų, kaip bus priskiriamos su viešąja sutartimi susijusios intelektinės nuosavybės teisės, atsižvelgiant į įvairius esamus interesus, konkrečiai į visuomenės interesus ir politikos tikslus (44).

Perkantysis subjektas, padengiantis 100 proc. sąnaudų, dažnai mano turįs teisę į visus rezultatus. Tačiau su tais rezultatais susijusių intelektinės nuosavybės teisių perdavimas viešiesiems pirkėjams gali turėti inovacijas slopinantį poveikį. Rangovams gali būti neleidžiama pakartotinai naudoti (ar net pritaikyti ar tobulinti) savo inovacijų kitomis aplinkybėmis ar kitam klientui, o tai taip pat gali lemti prastesnę kokybę ir didesnes sąnaudas pačiam viešajam pirkėjui. Daugeliu atvejų tiekėjai geriau negu viešieji pirkėjai geba komercializuoti viešiesiems pirkimams sukurtas inovacijas, užtikrinti tinkamą intelektinės nuosavybės apsaugą ir ginti intelektinės nuosavybės teises teisme. Todėl įmonės skundžiasi, kad Europoje, palyginti su kitomis pasaulio šalimis, viešieji pirkėjai slopina inovacijas, nepagrįstai pasilikdami sau intelektinės nuosavybės teises (45).

| INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS TEISIŲ VALDYMAS VYKDANT VIEŠUOSIUS PIRKIMUS ĮVAIRIOSE ŠALYSE

  Šalyse, kurios yra pagrindinės Europos prekybos partnerės, su viešaisiais pirkimais susijusios intelektinės nuosavybės teisės automatiškai atitenka pirkimuose dalyvaujantiems ekonominės veiklos vykdytojams, nebent būtų išskirtinių viršesnių viešųjų interesų. Daugumos ES valstybių narių viešųjų pirkimų teisės sistemose nėra INT priskyrimą reglamentuojančių nuostatų, todėl viešajam pirkėjui paliekama pačiam savo pirkimo dokumentuose nustatyti, kam atitenka intelektinės nuosavybės teisės. Pavieniams pirkėjams tai daryti ne visada yra lengva užduotis, todėl vienuolika Europos valstybių nustatė nacionalinę INT priskyrimo per viešuosius pirkimus politiką, pagal kurią INT iš esmės paliekamos rangovams: taip yra visų pirma Belgijoje ir Ispanijoje (pagal viešųjų pirkimų teisės aktus), Suomijoje, Prancūzijoje ir Šveicarijoje (pagal bendrąsias viešųjų sutarčių sąlygas), taip pat Estijoje, Airijoje, Liuksemburge, Vengrijoje ir Slovakijoje (pagal oficialias gaires).

  Išsamesnė informacija:

  Su INT palikimu įmonėms per viešuosius pirkimus susijusi praktika pasaulyje:

  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/redirection.cfm?item_id=56812.
  Daugiau informacijos apie INT priskyrimą per viešuosius pirkimus įvairiose Europos šalyse:

  žr. 10-ąjį rodiklį šalių profiliuose, sudarytuose atliekant tyrimą – SMART 2016/0040. |
| --- |

INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS TEISIŲ VALDYMAS VYKDANT VIEŠUOSIUS PIRKIMUS ĮVAIRIOSE ŠALYSE

Šalyse, kurios yra pagrindinės Europos prekybos partnerės, su viešaisiais pirkimais susijusios intelektinės nuosavybės teisės automatiškai atitenka pirkimuose dalyvaujantiems ekonominės veiklos vykdytojams, nebent būtų išskirtinių viršesnių viešųjų interesų. Daugumos ES valstybių narių viešųjų pirkimų teisės sistemose nėra INT priskyrimą reglamentuojančių nuostatų, todėl viešajam pirkėjui paliekama pačiam savo pirkimo dokumentuose nustatyti, kam atitenka intelektinės nuosavybės teisės. Pavieniams pirkėjams tai daryti ne visada yra lengva užduotis, todėl vienuolika Europos valstybių nustatė nacionalinę INT priskyrimo per viešuosius pirkimus politiką, pagal kurią INT iš esmės paliekamos rangovams: taip yra visų pirma Belgijoje ir Ispanijoje (pagal viešųjų pirkimų teisės aktus), Suomijoje, Prancūzijoje ir Šveicarijoje (pagal bendrąsias viešųjų sutarčių sąlygas), taip pat Estijoje, Airijoje, Liuksemburge, Vengrijoje ir Slovakijoje (pagal oficialias gaires).

Išsamesnė informacija:

Su INT palikimu įmonėms per viešuosius pirkimus susijusi praktika pasaulyje:

http://ec.europa.eu/newsroom/dae/redirection.cfm?item_id=56812.

Daugiau informacijos apie INT priskyrimą per viešuosius pirkimus įvairiose Europos šalyse:

žr. 10-ąjį rodiklį šalių profiliuose, sudarytuose atliekant tyrimą – SMART 2016/0040.

Todėl viešieji pirkėjai turėtų apsvarstyti galimybę palikti intelektinės nuosavybės teises tiekėjams, nebent būtų už tai viršesnių viešųjų interesų, pavyzdžiui, tokiu atveju, kai tiekėjui neturėtų būti leidžiama naudotis viešosios sutarties rezultatais (pvz., dėl saugumo ar konfidencialumo priežasčių), kai tiekėjas neturėtų galimybės naudotis viešosios sutarties rezultatais (pvz., rinkodaros kampanijų dizainas ar logotipai, specialiai sukurti viešiesiems pirkėjams), arba kai viešasis pirkėjas turi užtikrinti viešą visų rezultatų prieinamumą (pvz., tam tikros politikos ataskaitos ar tyrimai, atvirųjų duomenų uždaviniai). Toks požiūris, kad intelektinės nuosavybės teisės turėtų būti, kai tinka, paliekamos tiekėjams, gali padėti didinti viešųjų pirkimų patrauklumą inovacijų kūrėjams.

Tais atvejais, kai intelektinės nuosavybės teisės paliekamos tiekėjams, viešieji pirkėjai vis vien gali ir turėtų užtikrinti savo pagrįstų interesų ir viešųjų interesų apsaugą. Dėl to viešiesiems pirkėjams gali reikėti sau pasilikti toliau nurodytas teises (ir tai turėtų būti nustatyta sutartyje) (46):

| — | pakankamas naudojimo ir pritaikymo teises – teises neatlygintinai naudoti ir pritaikyti inovacinius sprendimus. Kad galėtų juos naudoti ir pritaikyti, viešiesiems pirkėjams turi būti prieinami susiję dokumentai, taip pat gali reikėti turėti teisę jais dalytis su kitais subjektais (kurių skaičius ribojamas; tai gali būti, pvz., kitos administravimo institucijos, kurioms reikia sąsajos su pirkėjo naudojamu sprendimu); |
| --- | --- |

—

pakankamas naudojimo ir pritaikymo teises – teises neatlygintinai naudoti ir pritaikyti inovacinius sprendimus. Kad galėtų juos naudoti ir pritaikyti, viešiesiems pirkėjams turi būti prieinami susiję dokumentai, taip pat gali reikėti turėti teisę jais dalytis su kitais subjektais (kurių skaičius ribojamas; tai gali būti, pvz., kitos administravimo institucijos, kurioms reikia sąsajos su pirkėjo naudojamu sprendimu);

| — | sąlyginę licencijavimo teisę: viešieji pirkėjai turėtų turėti teisę reikalauti, kad tiekėjai suteiktų licencijas tam tikriems tretiesiems asmenims naudotis pirkėjo turimu sprendimu ir (arba) jį keisti, tai darant sąžiningomis ir pagrįstomis rinkos sąlygomis. Jei tiekėjas nesutinka to daryti, viešasis pirkėjas turėtų turėti teisę pats suteikti tokias licencijas tretiesiems asmenims, kad būtų apsaugoti viešieji interesai; |
| --- | --- |

—

sąlyginę licencijavimo teisę: viešieji pirkėjai turėtų turėti teisę reikalauti, kad tiekėjai suteiktų licencijas tam tikriems tretiesiems asmenims naudotis pirkėjo turimu sprendimu ir (arba) jį keisti, tai darant sąžiningomis ir pagrįstomis rinkos sąlygomis. Jei tiekėjas nesutinka to daryti, viešasis pirkėjas turėtų turėti teisę pats suteikti tokias licencijas tretiesiems asmenims, kad būtų apsaugoti viešieji interesai;

| — | tinkamas paskelbimo teises. Viešajam pirkėjui patartina sau pasilikti INT tada, kai visi rezultatai turi būti viešai prieinami (pvz.., tam tikrų politikos ataskaitų ar tyrimų autorių teises), tačiau kitais atvejais, kai INT paliekamos tiekėjui, turėtų būti užtikrintos sukurtųjų duomenų prieigos ir paskelbimo teisės (pvz., tam tikrų viešųjų duomenų, kurie yra svarbūs plačiajai visuomenei arba kuriuos viešasis pirkėjas gali norėti paskelbti savo iniciatyva, kad juos galėtų pakartotinai naudoti tretieji asmenys, pvz., kitiems inovaciniams sprendimams kurti). |
| --- | --- |

—

tinkamas paskelbimo teises. Viešajam pirkėjui patartina sau pasilikti INT tada, kai visi rezultatai turi būti viešai prieinami (pvz.., tam tikrų politikos ataskaitų ar tyrimų autorių teises), tačiau kitais atvejais, kai INT paliekamos tiekėjui, turėtų būti užtikrintos sukurtųjų duomenų prieigos ir paskelbimo teisės (pvz., tam tikrų viešųjų duomenų, kurie yra svarbūs plačiajai visuomenei arba kuriuos viešasis pirkėjas gali norėti paskelbti savo iniciatyva, kad juos galėtų pakartotinai naudoti tretieji asmenys, pvz., kitiems inovaciniams sprendimams kurti).

Taigi, apibendrinant, kai intelektinės nuosavybės teisės paliekamos tiekėjams, tai gali skatinti pramoninę inovacinių sprendimų komercializaciją ir kartu gali būti visiškai apsaugoti pagrįsti viešųjų pirkėjų interesai ir sumažintos pirkimų sąnaudos viešajam sektoriui. Todėl valstybės narės galėtų svarstyti galimybes pirmiau apibūdintomis sąlygomis palikti intelektinės nuosavybės teises tiekėjams ir užtikrinti, kad nebūtų iškreiptos paskatos įmonėms kurti inovacijas ir nebūtų užkirstas kelias patekti į rinkas.

Daugiau informacijos apie INT, įskaitant bendruosius aspektus ir viešųjų pirkimų sutarčių rezultatų pobūdį, pateikta I priede. Daugiau informacijos apie INT sąsają su valstybės pagalba pateikta 5 skyriuje.

| PAVYZDYS


  DUBLINO MIESTO TARYBOS IKIPREKYBINIŲ VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ PROJEKTAS


  Potvynių valdymas vykdant nutekamųjų latakų stebėseną


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Pastaraisiais metais Dublino miesto drenažo sistemos pajėgumas dažnai yra nebepakankamas dėl ekstremalesnių oro sąlygų, kai iškrenta didesnis kritulių kiekis; padėtį sunkina drenų ir nutekamųjų latakų užsikimšimas, todėl galiausiai užtvindomi Dublino miesto teritorijos keliai ir sklypai. Esama potvynių valdymo sistema buvo sukurta remiantis vietos žiniomis ir istorine informacija, tačiau, miesto tarybos manymu, gali būti naudinga rinkti informaciją tikruoju laiku – tai padėtų valdyti realias situacijas. Tokia informacija galėtų būti naudinga ir labiau ilgalaikiam potvynių valdymo planavimui miesto teritorijoje.
  Atlikta rinkos analizė parodė, kad yra (nedaug) potencialių technologinių sprendimų, tačiau jie neatitiko dviejų pagrindinių Dublino miesto tarybai reikalingų tikslų, kad būtų nedidelės sąnaudos ir būtų galima sprendimus diegti didesniu mastu.

  Kas padaryta kitaip?

  „Enterprise Ireland“ yra už Airijos įmonių verslo plėtrą ir augimą pasaulio rinkose atsakinga vyriausybinė organizacija, kuriai pavesta skatinti ikiprekybinius viešuosius pirkimus pagal jos smulkaus verslo inovacinių tyrimų programą (SBIR) (47). Dublino miesto taryba surengė inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų konkursą siekdama gauti nutekamųjų latakų stebėsenai tinkamą sprendimą pagal šią programą, siūlydama finansavimą kelioms įmonėms, kad būtų sukurtas nedidelių sąnaudų, tinkamas diegti didesniu mastu ir perspektyvus rezultatas. Siekiant padėti toms įmonėms vykdyti tolesnę plėtrą po viešojo pirkimo proceso, joms suteiktos intelektinės nuosavybės teisės (INT), tačiau Dublino miesto taryba pasiliko tam tikras naudojimo teises ir buvo nustatyta papildoma sąlyga, kad tarybai paprašius teisės jai bus perduotos tuo atveju, jeigu įmonės jomis nepasinaudos komerciniais tikslais per trejus metus.

  Kokie buvo rezultatai?

  Per viešųjų pirkimų konkursą miesto taryba finansavo galimybių studijas, prototipų kūrimą ir sprendimų išbandymą realiomis aplinkos sąlygomis. Dublino miesto taryba iš pradžių pradėjo dirbti su šešiomis įmonėmis siekdama išbandyti ir patikrinti jų sprendimus; per konkurso procesą dalis jų atkrito ir dabar dirbant tik su dviem įmonėmis kuriami nedaug energijos vartojantys, nedidelių sąnaudų įtaisai, kuriuos sumontavus nutekamuosiuose latakuose galima net labai nepalankiomis sąlygomis iš jų gauti įspėjamuosius signalus.
  Taryba šiuo metu patvirtina iš 50 veiklos vietų gautus rezultatus ir tikisi proceso pabaigoje įsigyti sprendimą, kurį bus galima diegti didesniu mastu ir kurio sąnaudos bus nedidelės. Viena iš įmonių dabar parduoda savo sukurtą sprendimą ir jo variantus kitiems miestams.

  Išsamesnė informacija:


  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:158589-2017:TEXT:LT:HTML (skelbimas apie pirkimą)

  https://smartcitiesireland.org/projects/gully-monitoring/ |
| --- |

PAVYZDYS

DUBLINO MIESTO TARYBOS IKIPREKYBINIŲ VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ PROJEKTAS

Potvynių valdymas vykdant nutekamųjų latakų stebėseną

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Pastaraisiais metais Dublino miesto drenažo sistemos pajėgumas dažnai yra nebepakankamas dėl ekstremalesnių oro sąlygų, kai iškrenta didesnis kritulių kiekis; padėtį sunkina drenų ir nutekamųjų latakų užsikimšimas, todėl galiausiai užtvindomi Dublino miesto teritorijos keliai ir sklypai. Esama potvynių valdymo sistema buvo sukurta remiantis vietos žiniomis ir istorine informacija, tačiau, miesto tarybos manymu, gali būti naudinga rinkti informaciją tikruoju laiku – tai padėtų valdyti realias situacijas. Tokia informacija galėtų būti naudinga ir labiau ilgalaikiam potvynių valdymo planavimui miesto teritorijoje.

Atlikta rinkos analizė parodė, kad yra (nedaug) potencialių technologinių sprendimų, tačiau jie neatitiko dviejų pagrindinių Dublino miesto tarybai reikalingų tikslų, kad būtų nedidelės sąnaudos ir būtų galima sprendimus diegti didesniu mastu.

Kas padaryta kitaip?

„Enterprise Ireland“ yra už Airijos įmonių verslo plėtrą ir augimą pasaulio rinkose atsakinga vyriausybinė organizacija, kuriai pavesta skatinti ikiprekybinius viešuosius pirkimus pagal jos smulkaus verslo inovacinių tyrimų programą (SBIR) (47). Dublino miesto taryba surengė inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų konkursą siekdama gauti nutekamųjų latakų stebėsenai tinkamą sprendimą pagal šią programą, siūlydama finansavimą kelioms įmonėms, kad būtų sukurtas nedidelių sąnaudų, tinkamas diegti didesniu mastu ir perspektyvus rezultatas. Siekiant padėti toms įmonėms vykdyti tolesnę plėtrą po viešojo pirkimo proceso, joms suteiktos intelektinės nuosavybės teisės (INT), tačiau Dublino miesto taryba pasiliko tam tikras naudojimo teises ir buvo nustatyta papildoma sąlyga, kad tarybai paprašius teisės jai bus perduotos tuo atveju, jeigu įmonės jomis nepasinaudos komerciniais tikslais per trejus metus.

Kokie buvo rezultatai?

Per viešųjų pirkimų konkursą miesto taryba finansavo galimybių studijas, prototipų kūrimą ir sprendimų išbandymą realiomis aplinkos sąlygomis. Dublino miesto taryba iš pradžių pradėjo dirbti su šešiomis įmonėmis siekdama išbandyti ir patikrinti jų sprendimus; per konkurso procesą dalis jų atkrito ir dabar dirbant tik su dviem įmonėmis kuriami nedaug energijos vartojantys, nedidelių sąnaudų įtaisai, kuriuos sumontavus nutekamuosiuose latakuose galima net labai nepalankiomis sąlygomis iš jų gauti įspėjamuosius signalus.

Taryba šiuo metu patvirtina iš 50 veiklos vietų gautus rezultatus ir tikisi proceso pabaigoje įsigyti sprendimą, kurį bus galima diegti didesniu mastu ir kurio sąnaudos bus nedidelės. Viena iš įmonių dabar parduoda savo sukurtą sprendimą ir jo variantus kitiems miestams.

Išsamesnė informacija:

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:158589-2017:TEXT:LT:HTML (skelbimas apie pirkimą)

https://smartcitiesireland.org/projects/gully-monitoring/

| PAVYZDYS


  ES BLOKŲ GRANDINĖS TECHNOLOGIJŲ IKIPREKYBINIAI VIEŠIEJI PIRKIMAI


  Naujos tarpvalstybinės paslaugos ES piliečiams, įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Europos Komisija bendradarbiaudama su ES valstybėmis narėmis, Norvegija ir Lichtenšteinu bendromis jėgomis kuria Europos blokų grandinės paslaugų infrastruktūrą (EBSI). Naujos blokų grandinės inovacijos yra reikalingos siekiant ES mastu teikti didelio našumo tarpvalstybines viešąsias paslaugas laikantis aukščiausių saugumo ir privatumo standartų ir kartu mažinant poveikį aplinkai.

  Kas padaryta kitaip?

  Europos Komisija pradėjo ES blokų grandinės technologijų ikiprekybinius viešuosius pirkimus siekdama gauti naujai sukurtų ir išbandytų inovacinių sprendimų. EBSI taip pat turi tikslą padėti kurti naujų verslo galimybių ir atverti naujas sritis, kuriose galėtų pirmauti Europos įmonės, todėl buvo nustatytos konkrečios viešojo pirkimo sąlygos, kad būtų didinamos įmonių galimybės apsaugoti savo INT ir komercializuoti savo sprendimus Europoje, taip pat stiprinant ES strateginį savarankiškumą, atsparumą bei saugumo interesus.

  Kokie buvo rezultatai?

  Praktiškai įgyvendintos šiose gairėse pirmiau pateiktos rekomendacijos: rangovams leidžiama įgyti INT, o kartu Europos Komisijai ir EBSI šalims garantuojamos pakankamos naudojimosi ir pritaikymo teisės, sąlyginė licencijavimo teisė ir tinkamos paskelbimo teisės. Perkančioji orgnazicija skatina rangovus prisidėti prie standartizacijos ir rezultatų paskelbimo. ES turi teisę dėl savo strateginio savarankiškumo ir saugumo priežasčių nesutikti su INT perdavimu ar licencijavimu trečiosioms valstybėms. Viešuosiuose pirkimuose gali dalyvauti tik EEE šalyse įsisteigę ir jose kontroliuojami ekonominės veiklos vykdytojai. Siekiant užtikrinti, kad 70 proc. darbo pagal sutartį ir 100 proc. su saugumo komponentais susijusio darbo būtų atliekama Europoje, taikomos sąlygos dėl vykdymo vietos. ES turi teisę reikalauti, kad per viešąjį pirkimą dėl rangovo veiklos atsiradusios INT būtų perduotos pirkėjui tuo atveju, jei rangovai per 4 metus po viešojo pirkimo neatliktų gautų rezultatų komercializacijos dideliu mastu Europoje (tai daroma dėl ES strateginio savarankiškumo ir saugumo interesų arba jeigu pirkėjas nesilaiko veiklos vietos ir kontrolės reikalavimų, arba jeigu rangovo įmonės perėmimas ar susijungimas pakenktų rezultatų prieinamumui ar komercializacijai pagal ES strateginio savarankiškumo ir saugumo interesus). Siekiant didinti atsparumą ir konkurencingumą tiekimo grandinėje, per viešuosius pirkimus naudojamos viešosios sutartys su keliais tiekėjais: biudžetas paskirstytas MTP paslaugoms lygiagrečiai pirkti iš 7 tiekėjų pirmame projektavimo etape, 4 tiekėjų prototipo kūrimo etape ir 3 tiekėjų produkto kūrimo ir bandymų etape.
  Rinkos susidomėjimas šiuo viešojo pirkimo metodu buvo didelis. Kitame pirminių rinkos konsultacijų etape dalyvavo daugiau kaip 500 asmenų ir 268 dalyviai paliko savo kontaktinius duomenis ES blokų grandinės technologijų ikiprekybiniams viešiesiems pirkimams skirtoje elektroninėje tinklaveikos erdvėje, išreikšdami susidomėjimą galima partneryste su kitais suinteresuotaisiais subjektais siekiant dalyvauti ES blokų grandinės technologijų ikiprekybiniuose viešuosiuose pirkimuose.

  Išsamesnė informacija:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-blockchain-pre-commercial-procurement |
| --- |

PAVYZDYS

ES BLOKŲ GRANDINĖS TECHNOLOGIJŲ IKIPREKYBINIAI VIEŠIEJI PIRKIMAI

Naujos tarpvalstybinės paslaugos ES piliečiams, įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Europos Komisija bendradarbiaudama su ES valstybėmis narėmis, Norvegija ir Lichtenšteinu bendromis jėgomis kuria Europos blokų grandinės paslaugų infrastruktūrą (EBSI). Naujos blokų grandinės inovacijos yra reikalingos siekiant ES mastu teikti didelio našumo tarpvalstybines viešąsias paslaugas laikantis aukščiausių saugumo ir privatumo standartų ir kartu mažinant poveikį aplinkai.

Kas padaryta kitaip?

Europos Komisija pradėjo ES blokų grandinės technologijų ikiprekybinius viešuosius pirkimus siekdama gauti naujai sukurtų ir išbandytų inovacinių sprendimų. EBSI taip pat turi tikslą padėti kurti naujų verslo galimybių ir atverti naujas sritis, kuriose galėtų pirmauti Europos įmonės, todėl buvo nustatytos konkrečios viešojo pirkimo sąlygos, kad būtų didinamos įmonių galimybės apsaugoti savo INT ir komercializuoti savo sprendimus Europoje, taip pat stiprinant ES strateginį savarankiškumą, atsparumą bei saugumo interesus.

Kokie buvo rezultatai?

Praktiškai įgyvendintos šiose gairėse pirmiau pateiktos rekomendacijos: rangovams leidžiama įgyti INT, o kartu Europos Komisijai ir EBSI šalims garantuojamos pakankamos naudojimosi ir pritaikymo teisės, sąlyginė licencijavimo teisė ir tinkamos paskelbimo teisės. Perkančioji orgnazicija skatina rangovus prisidėti prie standartizacijos ir rezultatų paskelbimo. ES turi teisę dėl savo strateginio savarankiškumo ir saugumo priežasčių nesutikti su INT perdavimu ar licencijavimu trečiosioms valstybėms. Viešuosiuose pirkimuose gali dalyvauti tik EEE šalyse įsisteigę ir jose kontroliuojami ekonominės veiklos vykdytojai. Siekiant užtikrinti, kad 70 proc. darbo pagal sutartį ir 100 proc. su saugumo komponentais susijusio darbo būtų atliekama Europoje, taikomos sąlygos dėl vykdymo vietos. ES turi teisę reikalauti, kad per viešąjį pirkimą dėl rangovo veiklos atsiradusios INT būtų perduotos pirkėjui tuo atveju, jei rangovai per 4 metus po viešojo pirkimo neatliktų gautų rezultatų komercializacijos dideliu mastu Europoje (tai daroma dėl ES strateginio savarankiškumo ir saugumo interesų arba jeigu pirkėjas nesilaiko veiklos vietos ir kontrolės reikalavimų, arba jeigu rangovo įmonės perėmimas ar susijungimas pakenktų rezultatų prieinamumui ar komercializacijai pagal ES strateginio savarankiškumo ir saugumo interesus). Siekiant didinti atsparumą ir konkurencingumą tiekimo grandinėje, per viešuosius pirkimus naudojamos viešosios sutartys su keliais tiekėjais: biudžetas paskirstytas MTP paslaugoms lygiagrečiai pirkti iš 7 tiekėjų pirmame projektavimo etape, 4 tiekėjų prototipo kūrimo etape ir 3 tiekėjų produkto kūrimo ir bandymų etape.

Rinkos susidomėjimas šiuo viešojo pirkimo metodu buvo didelis. Kitame pirminių rinkos konsultacijų etape dalyvavo daugiau kaip 500 asmenų ir 268 dalyviai paliko savo kontaktinius duomenis ES blokų grandinės technologijų ikiprekybiniams viešiesiems pirkimams skirtoje elektroninėje tinklaveikos erdvėje, išreikšdami susidomėjimą galima partneryste su kitais suinteresuotaisiais subjektais siekiant dalyvauti ES blokų grandinės technologijų ikiprekybiniuose viešuosiuose pirkimuose.

Išsamesnė informacija:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-blockchain-pre-commercial-procurement

4.1.8   Sutarties vykdymas

Nė viena iš pirmiau aprašytų priemonių nebus veiksminga, jeigu svarbūs inovacijoms palankūs aspektai nebus numatyti sutarties sąlygose. Jeigu viešoji sutartis skiriama remiantis kokybės ar veiksmingumo kriterijais, tačiau jos vykdymo neįmanoma užtikrinti pagal sutartį taikomomis sankcijomis, tokiomis kaip kainų indeksavimas ar sutarties nutraukimas anksčiau laiko, viešasis pirkėjas gali negauti pageidaujamo inovacinio sprendimo. Dėl to taip pat gali būti naudojamasi įvairiomis teisių gynimo priemonėmis.

Į sutarties vykdymo sąlygas turėtų būti įtraukti bent šie aspektai:

| — | sutarties įvykdymo kriterijai, išmatuojami kokybės rodikliai ir tiksliniai veiklos rezultatų rodikliai (48); |
| --- | --- |

—

sutarties įvykdymo kriterijai, išmatuojami kokybės rodikliai ir tiksliniai veiklos rezultatų rodikliai (48);

| — | pasitraukimo iš sutarties sąlygos, taikytinos tuo atveju, jeigu sutartis nebūtų tinkamai vykdoma arba rinkoje atsirastų dar tinkamesnis sprendimas nei tas, kuris tuo metu kuriamas (taip pat nustatomos tiekėjo atžvilgiu sąžiningos pasitraukimo iš sutarties sąlygos); |
| --- | --- |

—

pasitraukimo iš sutarties sąlygos, taikytinos tuo atveju, jeigu sutartis nebūtų tinkamai vykdoma arba rinkoje atsirastų dar tinkamesnis sprendimas nei tas, kuris tuo metu kuriamas (taip pat nustatomos tiekėjo atžvilgiu sąžiningos pasitraukimo iš sutarties sąlygos);

| — | sutarties keitimo sąlygos dėl aplinkybių kaitos ir dėl didelės tikimybės, kad vykdant sutartį gali būti nustatyta galimybių diegti tolesnes inovacijas (49). |
| --- | --- |

—

sutarties keitimo sąlygos dėl aplinkybių kaitos ir dėl didelės tikimybės, kad vykdant sutartį gali būti nustatyta galimybių diegti tolesnes inovacijas (49).

Sutarties įvykdymo sąlygos taip pat gali apimti vadinamąsias vertės inžinerijos sąlygas (50). Pastarosiomis sąlygomis tiekėjai skatinami ne tik teikti veiksmingumo reikalavimus atitinkančius sprendimus, bet ir toliau įgyvendinimo etape gerinti suteiktų sprendimų kokybę bei mažinti sąnaudas. Šiose sąlygose gali būti numatytos priemokos tiekėjams už sprendimų kokybės gerinimą; gali būti numatyta su tiekėjais pasidalyti naudą, gautą dėl jų pasiekto viešojo pirkėjo sąnaudų sumažinimo sutarties vykdymo laikotarpiu. Daugiau informacijos apie vertės inžineriją galima rasti Europos pagalbos inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams priemonių rinkinio 3 modulyje (http://eafip.eu/toolkit).

| PAVYZDYS


  REIKALAVIMAS UŽTIKRINTI KOKYBĘ VYKDANT SUTARTĮ


  Nuolatinis vandens kokybės gerinimas Limburgo provincijoje


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Limburgo vandentvarkos įmonė norėjo įsigyti pigesnę ir patikimesnę vandens skirstymo savo tinkle valdymo IT sistemą.

  Kas padaryta kitaip?

  Kadangi programinės įrangos technologijos nuolat tobulėja ir tai nesiliauja po sutarties pasirašymo, viešasis pirkėjas įtraukė vertės inžinerijos sąlygas, kad paskatintų tiekėjus sutarties vykdymo laikotarpiu gerinti savo suteiktų sprendimų kokybę ir mažinti sąnaudas.

  Kokie buvo rezultatai?

  Šiuo būdu sukurta geresnės kokybės ir mažesnių sąnaudų sistema: serverių skaičius sumažintas nuo 50 iki 4 ir atitinkamai sumažėjo techninės priežiūros sąnaudos, o prastovų laikas sutrumpėjo iki 0,005 proc.

  Išsamesnė informacija:


  http://eafip.eu/wp-content/uploads/2015/06/ParijsLV7.pdf


  https://www.croonwolterendros.nl/nl/industrie/actueel/revolutie-procesautomatisering-waterketen-helder-proces-voor-schoon-water |
| --- |

PAVYZDYS

REIKALAVIMAS UŽTIKRINTI KOKYBĘ VYKDANT SUTARTĮ

Nuolatinis vandens kokybės gerinimas Limburgo provincijoje

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Limburgo vandentvarkos įmonė norėjo įsigyti pigesnę ir patikimesnę vandens skirstymo savo tinkle valdymo IT sistemą.

Kas padaryta kitaip?

Kadangi programinės įrangos technologijos nuolat tobulėja ir tai nesiliauja po sutarties pasirašymo, viešasis pirkėjas įtraukė vertės inžinerijos sąlygas, kad paskatintų tiekėjus sutarties vykdymo laikotarpiu gerinti savo suteiktų sprendimų kokybę ir mažinti sąnaudas.

Kokie buvo rezultatai?

Šiuo būdu sukurta geresnės kokybės ir mažesnių sąnaudų sistema: serverių skaičius sumažintas nuo 50 iki 4 ir atitinkamai sumažėjo techninės priežiūros sąnaudos, o prastovų laikas sutrumpėjo iki 0,005 proc.

Išsamesnė informacija:

http://eafip.eu/wp-content/uploads/2015/06/ParijsLV7.pdf

https://www.croonwolterendros.nl/nl/industrie/actueel/revolutie-procesautomatisering-waterketen-helder-proces-voor-schoon-water

4.2   
  Konkrečios inovacijoms palankios viešųjų pirkimų procedūros

4.2.1   Parengtų naudoti inovacijų derinimas – konkurso procedūros su derybomis

Viena iš naujovių pagal ES taisykles yra galimybė sudaryti viešąsias sutartis naudojant derybų procedūrą, kai norima pritaikyti jau prieinamus, tačiau itin sudėtingus sprendimus (įskaitant sukurtus projektus ar inovacinius sprendimus), arba kai neįmanoma nustatyti pakankamai tikslių techninių specifikacijų (51). Šiomis aplinkybėmis viešieji pirkėjai pagal ES taisykles gali rinktis kurią nors iš dviejų procedūrų: konkurso procedūrą su derybomis (52) arba konkurencinį dialogą (53).

Aplinkybės, kuriomis taikoma konkurso procedūra su derybomis, nuo aplinkybių, kuriomis taikoma konkurencinio dialogo procedūra, daugiausia skiriasi tuo, kiek aiškumo viešasis pirkėjas turi dėl atitinkamo projekto. Pirmuoju atveju viešasis pirkėjas geriau žino savo viešojo pirkimo sutarties pobūdį ir dalyką, o antruoju atveju dar nėra priimti visi pradinės grandies sprendimai.

| KONKURSO PROCEDŪROS SU DERYBOMIS IR KONKURENCINIO DIALOGO PALYGINIMAS

  Tokiu atveju, kai viešasis pirkėjas žino, kad pagal jo biudžeto lėšomis finansuojamą viešojo darbų pirkimo sutartį turi būti po upės vaga nutiestas dvipusio eismo tunelis, labiau tinka konkurso procedūra su derybomis. Derybų metu aptariami tik techniniai darbų aspektai, įskaitant kainos ir kokybės klausimus.
  Ir, priešingai, viešasis pirkėjas gali naudoti konkurencinį dialogą, kai siekia nuspręsti, ar tiltas arba (vienpusio ar dvipusio eismo) tunelis (upės vagoje ar po upės vaga) turėtų būti tiesiamas pagal viešojo darbų pirkimo sutartį, ar pagal darbų koncesiją, ir ar tai turėtų būti finansuojama jo paties lėšomis, ar naudojantis išorės finansavimo šaltiniais. |
| --- |

KONKURSO PROCEDŪROS SU DERYBOMIS IR KONKURENCINIO DIALOGO PALYGINIMAS

Tokiu atveju, kai viešasis pirkėjas žino, kad pagal jo biudžeto lėšomis finansuojamą viešojo darbų pirkimo sutartį turi būti po upės vaga nutiestas dvipusio eismo tunelis, labiau tinka konkurso procedūra su derybomis. Derybų metu aptariami tik techniniai darbų aspektai, įskaitant kainos ir kokybės klausimus.

Ir, priešingai, viešasis pirkėjas gali naudoti konkurencinį dialogą, kai siekia nuspręsti, ar tiltas arba (vienpusio ar dvipusio eismo) tunelis (upės vagoje ar po upės vaga) turėtų būti tiesiamas pagal viešojo darbų pirkimo sutartį, ar pagal darbų koncesiją, ir ar tai turėtų būti finansuojama jo paties lėšomis, ar naudojantis išorės finansavimo šaltiniais.

4.2.1.1   Konkurso procedūra su derybomis

Konkurso procedūra su derybomis teikia viešiesiems pirkėjams daugiau lankstumo sudarant sutartis, kai rinkoje dar nėra parengtų naudoti sprendimų. Ji gali būti taikoma ir tada, kai viešieji pirkėjai gana nesudėtingomis, skaidriomis ir dokumentuojamomis derybomis galėtų susiderėti dėl esamų elementų ar sąlygų derinimo siekiant, kad būtų sukurtas techninėse specifikacijose apibūdintus poreikius atitinkantis inovacinis sprendimas.

Ši procedūra turėtų padėti viešiesiems pirkėjams užmegzti glaudesnius ryšius su pramone. Per ją pradedamas tiesioginis dialogas dėl konkrečių sprendimų, kuriuos reikia sukurti, ypatybių.

Siekiant sėkmingų inovacijų pagal šią procedūrą gali reikėti nustatyti funkcinius ar veiksmingumo reikalavimus, tinkamus sutarties skyrimo kriterijus dėl kokybės ir kitus išmatuojamu rodiklius, galiausiai apimant ir prototipų kūrimo etapą.

4.2.1.2   Konkurencinis dialogas

Konkurencinis dialogas yra dviejų etapų procedūra, per kurią viešasis pirkėjas apibūdina savo poreikius parengtame aprašomajame dokumente arba skelbime apie pirkimą, nustato būtinuosius reikalavimus kandidatams ir apibrėžia geriausiu kainos ir kokybės santykiu (GKKS) grindžiamus sutarties skyrimo kriterijus.

Patikrinęs kandidatų atrankos kriterijus pirkėjas pradeda konkurencinį dialogą su būtinuosius reikalavimus atitinkančiais dalyviais. Derybos vyksta individualiai su kiekvienu kandidatu, užtikrinant kiekvieno sprendimo konfidencialumą. Deryboms reikalinga aukšta viešojo pirkėjo darbuotojų kompetencija, joms taip pat reikia skirti pakankamai laiko. Nustatyti orientyrai padeda įvertinti derybų pažangą ir galiausiai sudaryti tinkamiausių kandidatų sąrašą.

Su inovacijomis susijusį šios procedūros potencialą sudaro labai įvairūs sprendimai, kuriuos gali pasiūlyti dalyviai. Vykstant tokioms glaudžioms ir išsamioms deryboms, kandidatams turėtų pakakti laiko visai reikiamai informacijai gauti, kad galėtų pateikti pagal poreikius parengtą inovacinį sprendimą. Inovacinį pobūdį gali turėti techniniai, finansiniai ar administraciniai aspektai arba visiškas viešojo pirkėjo veiklos proceso reorganizavimas.

Nusprendęs, kad jau pasiektas optimalus konkurencinio dialogo etapas, viešasis pirkėjas paprašo likusių dalyvių pateikti galutinius pasiūlymus. Sutartis skiriama remiantis geriausiu kainos ir kokybės santykiu. Į pradinį kvietimą teikti pasiūlymus įtraukiami kruopščiai parinkti kokybės kriterijai, kad juos būtų galima objektyviai įvertinti ir palyginti.

| Konkurencinio dialogo pavyzdžių galima rasti:






  — | 2.1 skirsnyje pateiktame Kopenhagos pavyzdyje; |
| --- | --- |

Konkurencinio dialogo pavyzdžių galima rasti:

—

2.1 skirsnyje pateiktame Kopenhagos pavyzdyje;

| — | 3.1.5 skirsnyje pateiktame Eindhoveno pavyzdyje. |
| --- | --- |

—

3.1.5 skirsnyje pateiktame Eindhoveno pavyzdyje.

4.2.2   Projektavimo konkursai

Projektavimo konkursas tradiciškai organizuojamas planuojant miestų planavimo, architektūros, inžinerijos ir duomenų apdorojimo sričių darbus, tačiau pagal ES taisykles ši procedūra tinka ir kitokio pobūdžio, pavyzdžiui, finansų inžinerijos projektams. Projektavimo konkursai gali būti organizuojami siekiant skirti apdovanojimus (su piniginėmis išmokomis) arba sudaryti viešojo paslaugų pirkimo sutartis rengiant tolesnes derybas be išankstinio skelbimo apie pirkimą.

Per projektavimo konkursus viešasis pirkėjas dalyviams suteikia daug laisvės siūlyti geriausią sprendimą pagal konkurso skelbime apibūdintus poreikius; tame ir slypi inovacinis potencialas. Nepriklausoma vertinimo komisija, kurios nariai yra nepriklausomi nuo konkurso dalyvių, atlieka projektavimo pasiūlymų vertinimą. Bent trečdalis komisijos narių turėtų turėti tokią kvalifikaciją, kokios reikalaujama iš konkurso dalyvių. Komisijos nariai gali užduoti dalyviams klausimus, kad patikslintų informaciją, o sprendimus priima pagal projektavimo konkurso skelbime nustatytus kriterijus.

Projektavimo konkursas taip pat turi vieną konkretų pranašumą: vertinimo komisija šiomis aplinkybėmis gali profesionaliai ir nepriklausomai įvertinti, ar pasiūlymas atitinka tokius kriterijus kaip patogumas naudotojams, tinkamumas, ergonomiškumas, taip pat meninį, prestižinį ar inovacinį pasiūlymo pobūdį. Visus šiuos aspektus gali būti sunkiau nustatyti, palyginti ir įvertinti pagal kitas procedūras, kurias taikant gali būti sunku nustatyti ir prioritetizuoti objektyvius ir išmatuojamus rodiklius.

Šios procedūros uždavinys yra užtikrinti kuo objektyvesnį ir skaidresnį vertinimą, todėl gali būti tikslinga proporcingai ir pagrįstai derinti kelis kriterijus, pavyzdžiui, objektyviai išmatuojamų įsigijimo ir veikimo sąnaudų, efektyvumo ir kokybės kriterijus.

Siekiant gauti novatoriškų idėjų organizuojamo projektavimo konkurso pavyzdį žr. 3.2 skirsnyje dėl naudojimosi tarpininkavimu inovacijų srityje („TekesMatch“ pavyzdys).

4.2.3   Inovacijų skatinimas perkant mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugas

Siekiant, kad būtų sukurtas konkrečius poreikius atitinkantis inovacinis sprendimas, viešajam pirkėjui gali reikėti pirkti mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugas. Taip gali būti tuo atveju, kai rinkoje nesiūloma poreikius tenkinančio sprendimo arba nesitikima, kad poreikius būtų įmanoma patenkinti pritaikius esamus sprendimus. Priklausomai nuo konkrečios procedūros, mokslinių tyrimų ir plėtros proceso rezultatas padės parengti technines specifikacijas tolesniam etapui, kuris bus praktikoje įgyvendinamo inovacinio sprendimo viešasis pirkimas.

Mokslinių tyrimų ir plėtros proceso pagrindinių prekių ar paslaugų pirkimas yra konkreti užduotis, kurią atlieka institucijos, turinčios reikiamą kompetenciją. Apskritai šia galimybe gali naudotis ir viešieji pirkėjai. Tai gali jiems padėti pasiekti, kad rinkai būtų pateiktas pažangus sprendimas, arba savo poreikiams pritaikyti inovacinį sprendimą iš kitos srities. Mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų pirkimui neabejotinai reikalingi tam tikri profesiniai gebėjimai ir finansinis pajėgumas, patirtis ir atsparumas su tokiais inovaciniais projektais susijusiai rizikai.

Vis dėlto, tinkamai pasirengus ir sėkmingai vykdant veiklą, visus šiuos sunkumus ir papildomas plėtros proceso sąnaudas galima kompensuoti sumažinant sąnaudas, pagerinant kokybę ar padidinant visuomeninę naudą, kurią teikia inovacinis sprendimas viešiesiems pirkėjams. Tai gali būti pasiekta, pavyzdžiui, priemonėmis, kuriomis užtikrinamas prieinamumas neįgaliesiems (ir kurios visada, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, yra privalomos pagal viešųjų pirkimų, kurių rezultatais naudosis fiziniai asmenys, technines specifikacijas). Surengus mokslinių tyrimų ir plėtros proceso rezultatais grindžiamų inovacinių sprendimų viešuosius pirkimus, pirmojo užsakovo iniciatyva taip pat yra naudinga rinkai. Taip gali būti sukurtas tolesnio inovacijų diegimo potencialas ir gali būti atverta verslo galimybių.

Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi valstybės pagalbos taisyklių, viešieji pirkėjai turėtų ypač atidžiai skaityti šio rekomendacinio dokumento 5 skyrių, kuriame, be kita ko, apibūdinta, kokiomis sąlygomis Komisija nelaikys mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų viešųjų pirkimų valstybės pagalba.

Tolesniuose skirsniuose apibūdinami pagrindiniai konkrečių su moksliniais tyrimais ir plėtra susijusių viešųjų pirkimų procedūrų elementai. Daugeliu atvejų mokslinių tyrimų ir plėtros etapui gali būti skirtas specialus finansavimas nacionaliniu ir ES lygmenimis, tačiau šiame dokumente tai neaptariama.

4.2.3.1   Mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų viešieji pirkimai ir intelektinės nuosavybės bei kitų nuosavybės teisių suteikimas

Pagal ES taisykles (54), kai viešasis pirkėjas pasilieka sau visą mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos teikiamą naudą (įskaitant visas intelektinės nuosavybės ir kitas nuosavybės teises), mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų pirkimas patenka į viešųjų pirkimų direktyvų taikymo sritį. O kai viešasis pirkėjas nepasilieka sau visos mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų suteiktos naudos, tokiam pirkimui viešųjų pirkimų direktyvos netaikomos (55). Taigi, svarbios techninių specifikacijų ir sudaromos sutarties nuostatos turėtų apimti dėl suteiktų mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų atsiradusių intelektinės nuosavybės teisių priskyrimą.

Jeigu viešasis pirkėjas sau pasilieka intelektinės nuosavybės teises, jis gali nuspręsti įgyvendinti inovacinį sprendimą, kuris yra atliktų mokslinių tyrimų rezultatas. Šiuo atveju bet kokios tolesnės viešojo pirkimo procedūros techninės specifikacijos gali grindžiamos tokiais mokslinių tyrimų ir plėtros sutarties rezultatais. Siekdamas skatinti tolesnes inovacijas, viešasis pirkėjas taip pat gali nuspręsti visoms suinteresuotosioms šalims nemokamai suteikti naujųjų intelektinės nuosavybės teisių licencijas. Licencijų sąlygose gali būti numatyta, kad bet kokios tolesnės inovacijos, sukurtos naudojantis tomis intelektinės nuosavybės teisėmis, turėtų būti nemokamai prieinamos kitoms suinteresuotosioms šalims.

Jeigu viešasis pirkėjas nuspręstų pagal mokslinių tyrimų ir plėtros sutartį atsiradusias naujas intelektinės nuosavybės teises palikti tiekėjui, techninės specifikacijos turėtų atspindėti tokį intelektinės nuosavybės teisių priskyrimą ir ypač tų teisių rinkos vertę, kuri lieka tiekėjui, kad būtų išvengta galimo konkurencijos iškraipymo. Pavyzdžiui, viešasis pirkėjas gali numatyti naudotis tomis teisėmis įgyvendindamas atitinkamą sprendimą ir (arba) reikalauti, kad tiekėjas tam tikrais atvejais suteiktų tų teisių licencijas tretiesiems asmenims teisingomis (atviromis, skaidriomis ir nediskriminacinėmis) bei pagrįstomis rinkos sąlygomis.

4.2.3.2   Ikiprekybiniai viešieji pirkimai

Ikiprekybiniai viešieji pirkimai yra mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų pirkimas palankiomis sąlygomis iš kelių ekonominės veiklos vykdytojų.

Ikiprekybinių viešųjų pirkimų metodas gali būti taikomas nuo 2007 m. Pagal jį viešųjų pirkimų direktyvos praktiškai netaikomos mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugoms vienu konkrečiu atveju (56) – kai viešasis pirkėjas nepasilieka sau visos iš mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų sutarties gautos naudos, o rinkos sąlygomis ja pasidalija su ekonominės veiklos vykdytojais (57).

Pagal šį metodą viešasis pirkėjas naujas intelektinės nuosavybės teises, atsiradusias vykdant sutartį, palieka dalyvaujantiems ekonominės veiklos vykdytojams, tačiau sau pasilieka teisę:

| i) | naudoti mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos rezultatus savo reikmėms, taip pat |
| --- | --- |

i)

naudoti mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos rezultatus savo reikmėms, taip pat

| ii) | sąžiningomis ir pagrįstomis rinkos sąlygomis suteikti (iš ekonominės veiklos vykdytojų reikalauti, kad jie suteiktų) licencijas tretiesiems asmenims. |
| --- | --- |

ii)

sąžiningomis ir pagrįstomis rinkos sąlygomis suteikti (iš ekonominės veiklos vykdytojų reikalauti, kad jie suteiktų) licencijas tretiesiems asmenims.

Tai gali būti abipusiškai naudingas sprendimas. Ekonominės veiklos vykdytojai gali komercializuoti sprendimus juos parduodami kitiems viešiesiems pirkėjams arba kitose rinkose, o viešieji pirkėjai ne tik turi teisę naudoti ir licencijuoti atitinkamą sprendimą per paskesnius sprendimams įgyvendinti skirtus viešuosius pirkimus, bet ir gali sutaupyti lėšų išvengdami brangiai kainuojančio intelektinės nuosavybės teisių registravimo ir (arba) palaikymo proceso. Iš vykdytų ikiprekybinių viešųjų pirkimų gauta įrodymų, kad vidutiniškai 50 proc. sumažinta kaina ir gauta iki 4 kartų daugiau ir aukštesnės kokybės pasiūlymų (58).

Ikiprekybinių viešųjų pirkimų sutarties objektas priskiriamas prie vienos ar kelių mokslinių tyrimų ir plėtros kategorijų (fundamentiniai moksliniai tyrimai, pramoniniai tyrimai, eksperimentinė plėtra). Sutartis turi būti terminuota ir gali apimti prototipų arba pirmųjų produktų ar paslaugų riboto kiekio kūrimą atliekant bandymus. Produktų ar paslaugų pirkimas komerciniais kiekiais negali įeiti į tą pačią sutartį, tačiau sutartis gali apimti per ikiprekybinius viešuosius pirkimus sukurtų prototipų ir (arba) galutinių produktų ar paslaugų ribotų kiekių pirkimą, jeigu atitinkamų paslaugų vertė viršija į sutartį įtrauktų produktų vertę (59).

Iš tokios apibrėžties išplaukia, kad mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų sutartys yra naudojamos tose srityse, kuriose sprendimai, prieinami rinkoje, neatitinka viešojo pirkėjo poreikių.

Yra keli su tuo susiję pranašumai viešajam pirkėjui: galima pasisemti idėjų būsimam viešajam pirkimui; be to, konkurse dalyvauja daugiau ekonominės veiklos vykdytojų, kurie laipsniškai atrenkami pagal jų rezultatyvumą, nustatytą remiantis iš anksto nustatytais orientyrais, ir jų pasiūlymus tolesniam etapui. Pagaliau viešasis pirkėjas turi galimybę bet kuriuo metu nutraukti projektą, jeigu rezultatai neatitinka numatytų tikslų.

Ši procedūra gali būti patraukli ir ekonominės veiklos vykdytojams. Yra galimybė sukurti sprendimą pagal poreikį, kurio tuo metu negali tinkamai patenkinti rinka. Sėkmės atveju gali atsiverti perspektyvi rinka, kurią sudarys panašūs viešieji pirkėjai, kuriems rinkoje panašiai trūksta lengvai prieinamų sprendimų.

Viešasis pirkėjas gali naudotis per ikiprekybinius viešuosius pirkimus įgyta patirtimi rengdamas pirkimo dokumentus tolesniems viešiesiems pirkimams. Tai visada turėtų būti daroma nediskriminaciniu pagrindu, kad bet kuris ekonominės veiklos vykdytojas galėtų pateikti pasiūlymą. Tačiau viešasis pirkėjas negali atskleisti išsamios informacijos, kuri i) kliudytų taikyti teisės aktus, ii) prieštarautų viešajam interesui, iii) kenktų teisėtiems ikiprekybiniuose viešuosiuose pirkimuose dalyvaujančių tiekėjų verslo interesams (60) arba iv) galėtų iškraipyti sąžiningą dalyvaujančių mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų teikėjų ar kitų dalyvių konkurenciją rinkoje.

Ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais taip pat galima sutrumpinti pateikimo rinkai laiką. Specifinėmis viešojo pirkimo procedūros aplinkybėmis ekonominės veiklos vykdytojai turi galimybę per tam tikrą laikotarpį sukurti ir išbandyti inovacinius sprendimus. Ši patirtis yra dvejopai naudinga pirkėjams ir tiekėjams: pirkėjai užmezga glaudesnius ryšius su rinkos dalyviais, o tiekėjai anksčiau iš klientų gauna grįžtamosios informacijos apie savo inovacinį potencialą realiomis aplinkybėmis.

Tai ypač aktualu novatoriškiems startuoliams, veiklą plečiančioms įmonėms ar MVĮ, norinčioms gauti pirmąsias galimų klientų rekomendacijas.

Taip pat supaprastinta dalyvavimo šioje procedūroje tvarka. Kadangi ji neapima inovacinių sprendimų pirkimo komerciniais kiekiais, konkurso dalyviams tereikia atitikti profesinės kvalifikacijos ir finansinio pajėgumo reikalavimus tam, kad galėtų vykdyti mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, o ne tam, kad savo sprendimus tiektų komerciniais kiekiais.

ES dvišaliai ar daugiašaliai tarptautiniai įsipareigojimai paprastai neapima šių paslaugų. Kai MTP paslaugos perkamos atskirai ir dėl MTP atsiradusios intelektinės nuosavybės teisės paliekamos tiekėjams (kaip yra ikiprekybinių viešųjų pirkimų atveju), ekonominės veiklos vykdytojai iš trečiųjų valstybių neturi užtikrintos galimybės dalyvauti. Tokioms paslaugoms gali būti taikomos sąlygos dėl sutarties vykdymo vietos (61).

| ES FINANSUOJAMŲ IKIPREKYBINIŲ VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ TYRIMO REZULTATAI


  Bendra padėties apžvalga

  Pusė visų per ES finansuojamus ikiprekybinius viešuosius pirkimus sukurtų sprendimų įgyvendinta vienus per metus:






  — | startuoliams ir novatoriškoms MVĮ atvertas kelias į rinką (73.5 proc. sutarčių skiriama MVĮ arba startuoliams); |
| --- | --- |

ES FINANSUOJAMŲ IKIPREKYBINIŲ VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ TYRIMO REZULTATAI

Bendra padėties apžvalga

Pusė visų per ES finansuojamus ikiprekybinius viešuosius pirkimus sukurtų sprendimų įgyvendinta vienus per metus:

—

startuoliams ir novatoriškoms MVĮ atvertas kelias į rinką (73.5 proc. sutarčių skiriama MVĮ arba startuoliams);

| — | skatinama tarpvalstybinė plėtra (33,1 proc. sutarčių skiriama tarpvalstybinio bendradarbiavimo pagrindu); |
| --- | --- |

—

skatinama tarpvalstybinė plėtra (33,1 proc. sutarčių skiriama tarpvalstybinio bendradarbiavimo pagrindu);

| — | stiprinamas Europos konkurencingumas (99,5 proc. rangovų visą savo mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą vykdo Europoje); |
| --- | --- |

—

stiprinamas Europos konkurencingumas (99,5 proc. rangovų visą savo mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą vykdo Europoje);

| — | dalyvaujančių įmonių komercializacija tapo dvigubai sėkmingesnė (per metus 50 proc. jų gavo pajamų, 24 proc. pritraukė investicijų į nuosavą kapitalą, 18 proc. tapo didelių bendrovių partnerėmis, 12 proc. įvykdė susijungimą ar įsigijimą, o 3 proc. jau atliko pradinį viešą akcijų platinimą). |
| --- | --- |

—

dalyvaujančių įmonių komercializacija tapo dvigubai sėkmingesnė (per metus 50 proc. jų gavo pajamų, 24 proc. pritraukė investicijų į nuosavą kapitalą, 18 proc. tapo didelių bendrovių partnerėmis, 12 proc. įvykdė susijungimą ar įsigijimą, o 3 proc. jau atliko pradinį viešą akcijų platinimą).

Išsamesnė informacija:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/results-eu-funded-pre-commercial-procurements

Individuali patirtis

Startuoliai nurodė kelis dalyvavimo ikiprekybiniuose viešuosiuose pirkimuose pranašumus: trumpesnį pateikimo rinkai laiką, greičiau užmezgamus kontaktus su pirmaisiais klientais, kurie padeda išpopuliarinti jų inovacinius sprendimus platesnėse rinkose, tarptautinės plėtros galimybes ir iki keturių kartų spartesnį verslo augimą.

Sužinokite, ką įmonės (ir viešieji pirkėjai) sako apie susijusią savo patirtį:

http://eafip.eu/resources/videos

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/pre-commercial-procurement-showcases

ES finansuojamų ikiprekybinių viešųjų pirkimų projektų pavyzdžiai:

| — | 3.1.4 skirsnyje pateiktas pavyzdys (MVĮ galimybės dalyvauti įgyvendinant didesnius projektus); |
| --- | --- |

—

3.1.4 skirsnyje pateiktas pavyzdys (MVĮ galimybės dalyvauti įgyvendinant didesnius projektus);

| — | 2.5.2 ir 3.1.1 skirsniuose pateikti „Imaile“, THALEA ir našiosios kompiuterijos projektų pavyzdžiai. |
| --- | --- |

—

2.5.2 ir 3.1.1 skirsniuose pateikti „Imaile“, THALEA ir našiosios kompiuterijos projektų pavyzdžiai.

4.2.3.3   Su mokslinių tyrimų ir plėtros procesu susijusių prekių pirkimas

Su mokslinių tyrimų ir plėtros procesu susijusių prekių viešieji pirkimai apima po mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos sukurtų prototipų ar pirmų sukurtų produktų arba paslaugų pirkimą, jų bandymus ir vertinimą siekiant išsirinkti geriausią variantą prieš pradedant galutinį didelės apimties pirkimą. Tai galima daryti taikant bet kurią viešųjų pirkimų procedūrą.

Taikant konkrečią išimtį (62), su mokslinių tyrimų ir plėtros procesu susijusių prekių pirkimo tikslu leidžiama surengti derybas be išankstinio skelbimo apie pirkimą. Perkami produktai ar paslaugos turi būti tiekiami vien mokslinių tyrimų, eksperimentų, studijų ar technologinės plėtros tikslais, o sutartis negali apimti didesnių kiekių gamybos, kuria būtų siekiama užtikrinti komercinį perspektyvumą ar kompensuoti mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidas. Tokios derybos be išankstinio skelbimo apie pirkimą gali būti vykdomos siekiant įsigyti ribotą ikiprekybinio viešojo pirkimo metu sukurtų prekių kiekį.

| PAVYZDYS


  PAŽANGIAUSIŲ TECHNOLOGIJŲ VIEŠASIS PIRKIMAS


  Tiekėjo ir rangovo santykiai pagal CERN didelio masto mokslinius projektus


  Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

  Svarbiausių didelio masto mokslinių projektų sėkmė priklauso nuo tiekėjų ir rangovų kompetencijos. Tai rodo susijusi Europos branduolinių tyrimų organizacijos (CERN) patirtis.

  Kas padaryta kitaip?

  CERN organizuojamiems viešiesiems pirkimams svarbus veiksnys yra tai, kad kiekvienas naujas dalelių greitintuvų patobulinimas apima vis didesnio užmojo reikalavimus ir veiklos lygius, tampančius iššūkiu tiekėjams. Be to, kai kuriais atvejais rinka yra per maža investicijoms į labai sudėtingų ir pažangių technologijų prekių gamybą nedideliais kiekiais. Dėl to CERN kuria savus prototipus ir glaudžiai bendradarbiauja su savo tiekėjais.

  Kokie buvo rezultatai?

  Tokio bendradarbiavimo rezultatas taip pat duoda svarbios komercinės grąžos tiekėjams. Su didžiajam hadronų priešpriešinių srautų greitintuvui (LHC) skirtais pirkimais ir ranga susijęs tyrimas parodė akivaizdžią CERN tiekėjų gaunamą naudą: apie 38 proc. jų sukūrė naujų produktų, 44 proc. pagerino technologinių dalykų mokymąsi, o 60 proc. dėl sutarčių su CERN įgijo naujų klientų.
  Milano universitetas atlieka dar vieną tyrimą, į kurį įeina LCH įrenginio ir jo patobulinimo sąnaudų ir naudos analizė. Pradiniai rezultatai jau rodo reikšmingą pozityvų ryšį tarp LHC pirkimų ir sustiprintų tiekėjų MTP pastangų, inovacinių pajėgumų bei ekonominės veiklos rezultatų.

  Išsamesnė informacija:


  https://home.cern/fr/resources |
| --- |

PAVYZDYS

PAŽANGIAUSIŲ TECHNOLOGIJŲ VIEŠASIS PIRKIMAS

Tiekėjo ir rangovo santykiai pagal CERN didelio masto mokslinius projektus

Kodėl buvo svarstoma galimybė rinktis inovacinį sprendimą?

Svarbiausių didelio masto mokslinių projektų sėkmė priklauso nuo tiekėjų ir rangovų kompetencijos. Tai rodo susijusi Europos branduolinių tyrimų organizacijos (CERN) patirtis.

Kas padaryta kitaip?

CERN organizuojamiems viešiesiems pirkimams svarbus veiksnys yra tai, kad kiekvienas naujas dalelių greitintuvų patobulinimas apima vis didesnio užmojo reikalavimus ir veiklos lygius, tampančius iššūkiu tiekėjams. Be to, kai kuriais atvejais rinka yra per maža investicijoms į labai sudėtingų ir pažangių technologijų prekių gamybą nedideliais kiekiais. Dėl to CERN kuria savus prototipus ir glaudžiai bendradarbiauja su savo tiekėjais.

Kokie buvo rezultatai?

Tokio bendradarbiavimo rezultatas taip pat duoda svarbios komercinės grąžos tiekėjams. Su didžiajam hadronų priešpriešinių srautų greitintuvui (LHC) skirtais pirkimais ir ranga susijęs tyrimas parodė akivaizdžią CERN tiekėjų gaunamą naudą: apie 38 proc. jų sukūrė naujų produktų, 44 proc. pagerino technologinių dalykų mokymąsi, o 60 proc. dėl sutarčių su CERN įgijo naujų klientų.

Milano universitetas atlieka dar vieną tyrimą, į kurį įeina LCH įrenginio ir jo patobulinimo sąnaudų ir naudos analizė. Pradiniai rezultatai jau rodo reikšmingą pozityvų ryšį tarp LHC pirkimų ir sustiprintų tiekėjų MTP pastangų, inovacinių pajėgumų bei ekonominės veiklos rezultatų.

Išsamesnė informacija:

https://home.cern/fr/resources

4.2.3.4   Inovacijų partnerystė

Inovacijų partnerystė (63) yra gana naujoviška viešųjų pirkimų procedūra, numatyta Direktyvoje 2014/24/ES (64). Ji gali būti naudojama tik tais atvejais, kai viešojo pirkėjo poreikius atitinkančio sprendimo nėra rinkoje.

Pagrindinis inovacijų partnerystės bruožas yra tai, kad inovacijos kuriamos sutarties vykdymo metu. Per daugelį kitų procedūrų (65) viešasis pirkėjas jau žino, kokio pobūdžio sprendimą jis perka: inovacijos kuriamos etape prieš sutarties sudarymą ir paprastai šis procesas baigiamas sudarant sutartį, jau susitarus dėl konkrečių atitinkamo sprendimo charakteristikų (66).

Inovacijų partnerystės atveju viešasis pirkėjas sudaro sutartį su geriausiu potencialiu inovacijų tiekėju ar tiekėjais. Tikimasi, kad tiekėjas (-ai) viešajam pirkėjui sukurs inovacinį sprendimą ir užtikrins jo įgyvendinimą realiu mastu. Viešojo pirkėjo poreikiai turėtų būti pakankamai tiksliai apibūdinti, kad galimi konkurso dalyviai suprastų užduoties pobūdį ir mastą ir turėtų pakankamai informacijos, kad galėtų nuspręsti, ar dalyvauti konkurse.

Inovacijų partnerystės procesas vyksta trimis etapais:

| — | atrankos etapas pačioje procedūros pradžioje. Po kvietimo dalyvauti konkurse išrenkamas vienas ar daugiau tinkamiausių partnerių pagal jų įgūdžius ir gebėjimus. Vėliau, remiantis geriausiu pasiūlytu kainos ir kokybės santykiu, sudaroma inovacijų partnerystės sutartis arba sutartys. Šis etapas yra panašus į ribotą procedūrą su išankstiniu kvietimu dalyvauti konkurse; |
| --- | --- |

—

atrankos etapas pačioje procedūros pradžioje. Po kvietimo dalyvauti konkurse išrenkamas vienas ar daugiau tinkamiausių partnerių pagal jų įgūdžius ir gebėjimus. Vėliau, remiantis geriausiu pasiūlytu kainos ir kokybės santykiu, sudaroma inovacijų partnerystės sutartis arba sutartys. Šis etapas yra panašus į ribotą procedūrą su išankstiniu kvietimu dalyvauti konkurse;

| — | kitame etape su viešuoju pirkėju bendradarbiaudamas partneris ar partneriai sukuria naują sprendimą. Šį mokslinių tyrimų ir plėtros etapą galima skaidyti į dar kelis etapus, kuriuose vertinamos koncepcijos, kuriami prototipai ir (arba) atliekami veikimo bandymai. Kiekviename etape partnerių skaičius gali būti mažinamas pagal iš anksto nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

—

kitame etape su viešuoju pirkėju bendradarbiaudamas partneris ar partneriai sukuria naują sprendimą. Šį mokslinių tyrimų ir plėtros etapą galima skaidyti į dar kelis etapus, kuriuose vertinamos koncepcijos, kuriami prototipai ir (arba) atliekami veikimo bandymai. Kiekviename etape partnerių skaičius gali būti mažinamas pagal iš anksto nustatytus kriterijus;

| — | komerciniame etape partneris (-iai) pateikia galutinius rezultatus, bet tik jeigu jie atitinka rezultatyvumo lygius ir maksimalius sąnaudų dydžius, viešojo pirkėjo sutartus su partneriu (-iais). |
| --- | --- |

—

komerciniame etape partneris (-iai) pateikia galutinius rezultatus, bet tik jeigu jie atitinka rezultatyvumo lygius ir maksimalius sąnaudų dydžius, viešojo pirkėjo sutartus su partneriu (-iais).

Nors ši procedūra vadinama „partneryste“, o dalyviai – „partneriais“, vis dėlto tai yra viešųjų pirkimų procedūra, kuriai taikomos ES ir PPO taisyklės, visų pirma pagrindiniai viešųjų pirkimų principai dėl konkurencijos, skaidrumo ir nediskriminavimo.

Inovacijų partnerystė konkrečiai skirta tam, kad viešieji pirkėjai galėtų užmegzti partnerystės ryšius siekdami kurti ir vėliau įsigyti naują, inovacinį sprendimą. Todėl svarbu tokia inovacijų partnerystės struktūra, kad ji galėtų suteikti reikiamą „rinkos paskatą“, t. y. skatintų inovacinio sprendimo kūrimą kartu neatimant rinkos teikiamų galimybių (67).

Šiuo atžvilgiu, nesant atskiros viešųjų pirkimų procedūros galutinių produktų ar paslaugų komercinių kiekių pirkimui, taip pat reikia daugiau dėmesio skirti ES valstybės pagalbos principams (žr. toliau 5 skyrių dėl valstybės pagalbos). Siekiant užtikrinti, jog viešieji pirkėjai nesinaudotų inovacijų partneryste taip, kad dėl to būtų neįmanoma, ribojama ar iškraipoma konkurencija (67), Direktyvoje 2014/24/ES, visų pirma jos 31 straipsnyje dėl inovacijų partnerystės, nustatytos taisyklės, skirtos užtikrinti, kad inovacijų partnerystė būtų atvira, skaidri, nediskriminacinė ir konkurencinga.

Todėl vykdant inovacijų partnerystės veiklą svarbu atkreipti dėmesį į šiuos aspektus:

| — | atitinkamos rinkos įžvalgas. Viešieji pirkėjai turi:






  — | kaip inovacijų partnerystės išankstinę sąlygą nustatyti poreikį gauti inovacinį sprendimą, kuris dar nėra prieinamas rinkoje; |
| --- | --- | --- |

—

atitinkamos rinkos įžvalgas. Viešieji pirkėjai turi:

—

kaip inovacijų partnerystės išankstinę sąlygą nustatyti poreikį gauti inovacinį sprendimą, kuris dar nėra prieinamas rinkoje;

| — | žinoti, kad yra realių įrodymų, jog jų poreikius yra įmanoma patenkinti, nevaržant jų noro taip pat siekti inovacinių sprendimų. |
| --- | --- |

—

žinoti, kad yra realių įrodymų, jog jų poreikius yra įmanoma patenkinti, nevaržant jų noro taip pat siekti inovacinių sprendimų.

Viešieji pirkėjai gali gauti naudingos ir aktualios informacijos iš rinkos tyrimų per ankstesnes rinkos konsultacijas, ankstesnių nesėkmingų viešųjų pirkimų konkursų patirties, taip pat konferencijų, mugių ar verslo standartų peržiūrų metu gautos informacijos;

| — | skelbimą apie pirkimą: į privalomą skelbimą apie pirkimą turi būti įtraukta išsami informacija apie siekiamą inovaciją. Taip užtikrinama, kad visi ekonominės veiklos vykdytojai, galintys sukurti ir vėliau tiekti tinkamą sprendimą, galėtų prašyti būti priimti į inovacijų partnerystę; |
| --- | --- |

—

skelbimą apie pirkimą: į privalomą skelbimą apie pirkimą turi būti įtraukta išsami informacija apie siekiamą inovaciją. Taip užtikrinama, kad visi ekonominės veiklos vykdytojai, galintys sukurti ir vėliau tiekti tinkamą sprendimą, galėtų prašyti būti priimti į inovacijų partnerystę;

| — | partnerio (-ių), turinčio (-ių) geriausius gebėjimus vykdyti mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, taip pat užtikrinti inovacinių sprendimų įgyvendinimą realiu mastu, atrankos kriterijus (pvz., remiantis ankstesnės veiklos rezultatais, rekomendacijomis, grupės sudėtimi, turima infrastruktūra, kokybės užtikrinimo sistemomis ir t. t.); |
| --- | --- |

—

partnerio (-ių), turinčio (-ių) geriausius gebėjimus vykdyti mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, taip pat užtikrinti inovacinių sprendimų įgyvendinimą realiu mastu, atrankos kriterijus (pvz., remiantis ankstesnės veiklos rezultatais, rekomendacijomis, grupės sudėtimi, turima infrastruktūra, kokybės užtikrinimo sistemomis ir t. t.);

| — | partnerių skaičių: inovacijų partnerystė su keliais partneriais gali palengvinti konkurenciją ir teikia galimybę tirti įvairius galimus sprendimus (67); |
| --- | --- |

—

partnerių skaičių: inovacijų partnerystė su keliais partneriais gali palengvinti konkurenciją ir teikia galimybę tirti įvairius galimus sprendimus (67);

| — | tai, kad gauta inovacija turi atitikti veiksmingumo lygius ir didžiausių sąnaudų ribas, dėl kurių viešieji pirkėjai iš anksto susitarė su partneriais; |
| --- | --- |

—

tai, kad gauta inovacija turi atitikti veiksmingumo lygius ir didžiausių sąnaudų ribas, dėl kurių viešieji pirkėjai iš anksto susitarė su partneriais;

| — | pusiausvyrą tarp perkamų prekių vertės ir joms sukurti reikalingų investicijų; taip užkertamas kelias piktnaudžiauti šia procedūra. Sukurto sprendimo bet kokio paskesnio tiekimo laikotarpio trukmė neturi būti neproporcinga; |
| --- | --- |

—

pusiausvyrą tarp perkamų prekių vertės ir joms sukurti reikalingų investicijų; taip užkertamas kelias piktnaudžiauti šia procedūra. Sukurto sprendimo bet kokio paskesnio tiekimo laikotarpio trukmė neturi būti neproporcinga;

| — | vykdymo sąlygas. Sutarties vykdymo sąlygos suteiks galimybę pirkėjui:






  — | stebėti vykdymo kokybę pagal rodiklius, teikiančius galimybę vertinti atitikties lygius; |
| --- | --- | --- |

—

vykdymo sąlygas. Sutarties vykdymo sąlygos suteiks galimybę pirkėjui:

—

stebėti vykdymo kokybę pagal rodiklius, teikiančius galimybę vertinti atitikties lygius;

| — | nutraukti sutartį, jei nebūtų pasiekti techninių, veiklos ar ekonominių rezultatų uždaviniai; |
| --- | --- |

—

nutraukti sutartį, jei nebūtų pasiekti techninių, veiklos ar ekonominių rezultatų uždaviniai;

| — | nutraukti sutartį, jeigu rinkoje atsirastų alternatyvus sprendimas ir inovacijų partnerystė taptų nebereikalinga; |
| --- | --- |

—

nutraukti sutartį, jeigu rinkoje atsirastų alternatyvus sprendimas ir inovacijų partnerystė taptų nebereikalinga;

| — | užtikrinti, kad intelektinės nuosavybės teisės būtų proporcingos viešojo pirkėjo interesui jas turėti, atsižvelgiant į bet kokį būsimą poreikį pritaikyti, keisti ar kitam viešajam pirkėjui perleisti inovacinio sprendimo naudojimą (žr. 4.1.7 skirsnį ir I priedą); |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad intelektinės nuosavybės teisės būtų proporcingos viešojo pirkėjo interesui jas turėti, atsižvelgiant į bet kokį būsimą poreikį pritaikyti, keisti ar kitam viešajam pirkėjui perleisti inovacinio sprendimo naudojimą (žr. 4.1.7 skirsnį ir I priedą);

| — | užtikrinti, kad inovacijų partnerystės struktūra (visų pirma jos trukmė ir vertė) atitiktų siūlomo sprendimo inovatyvumo lygį. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad inovacijų partnerystės struktūra (visų pirma jos trukmė ir vertė) atitiktų siūlomo sprendimo inovatyvumo lygį.

| INOVACIJŲ PARTNERYSTĖ PRAKTIKOJE

  Nuo tada, kai pradėta naudoti inovacijų partnerystė pagal Direktyvą 2014/24/ES, paskelbta apie dešimtis tokių projektų visoje ES. Šia procedūra naudojasi įvairūs viešieji subjektai – nuo ministerijų ir viešųjų agentūrų iki vietos valdžios institucijų; apimami įvairūs poreikiai ir dalyvauja įvairūs sektoriai bei pramonė. Pirkėjų atlikti rinkos tyrimai visais atvejais parodė, kad esamų poreikių nebūtų galėjęs patenkinti joks tuo metu prieinamas sprendimas.

  PAVYZDŽIAI

  1.   HELSINKIO OLIMPINIO STADIONO ŽIŪROVŲ SĖDIMOS VIETOS


  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:98072-2018:TEXT:LT:HTML


  Projekto tikslas

  Olimpinis stadionas su aplinkiniais statiniais yra saugomas pagal Suomijos paveldo įstatymą. Nacionalinė senovės paveldo taryba pripažino jo senus medinius suolus svarbia stadiono architektūros dalimi, todėl naujieji projektai turėjo atitikti statinio estetinės vertės apsaugos reikalavimus.
  Rinkos tyrimas parodė, kad tuo metu nebuvo olimpinio stadiono renovacijos projekto reikalavimus atitinkančių sprendimų; reikalavimai buvo tokie:






  — | sėdynės turėtų būti integruotas stadiono architektūros elementas ir renovuojant turėtų būti kruopščiai atkurta autentiška jų forma; |
| --- | --- |

INOVACIJŲ PARTNERYSTĖ PRAKTIKOJE

Nuo tada, kai pradėta naudoti inovacijų partnerystė pagal Direktyvą 2014/24/ES, paskelbta apie dešimtis tokių projektų visoje ES. Šia procedūra naudojasi įvairūs viešieji subjektai – nuo ministerijų ir viešųjų agentūrų iki vietos valdžios institucijų; apimami įvairūs poreikiai ir dalyvauja įvairūs sektoriai bei pramonė. Pirkėjų atlikti rinkos tyrimai visais atvejais parodė, kad esamų poreikių nebūtų galėjęs patenkinti joks tuo metu prieinamas sprendimas.

PAVYZDŽIAI

1.   HELSINKIO OLIMPINIO STADIONO ŽIŪROVŲ SĖDIMOS VIETOS

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:98072-2018:TEXT:LT:HTML

Projekto tikslas

Olimpinis stadionas su aplinkiniais statiniais yra saugomas pagal Suomijos paveldo įstatymą. Nacionalinė senovės paveldo taryba pripažino jo senus medinius suolus svarbia stadiono architektūros dalimi, todėl naujieji projektai turėjo atitikti statinio estetinės vertės apsaugos reikalavimus.

Rinkos tyrimas parodė, kad tuo metu nebuvo olimpinio stadiono renovacijos projekto reikalavimus atitinkančių sprendimų; reikalavimai buvo tokie:

—

sėdynės turėtų būti integruotas stadiono architektūros elementas ir renovuojant turėtų būti kruopščiai atkurta autentiška jų forma;

| — | pagal funkcinį projektavimą kai kurios sėdynės turėtų atitikti medžiagų gaisrinės saugos reikalavimus; |
| --- | --- |

—

pagal funkcinį projektavimą kai kurios sėdynės turėtų atitikti medžiagų gaisrinės saugos reikalavimus;

| — | pagal projektą neturėtų susidaryti didelių priežiūros sąnaudų dėl dažymo, gaisrinės saugos ar medinių konstrukcijų siūlių remonto; |
| --- | --- |

—

pagal projektą neturėtų susidaryti didelių priežiūros sąnaudų dėl dažymo, gaisrinės saugos ar medinių konstrukcijų siūlių remonto;

| — | turėtų būti galima seniems mediniams suolams naudoti tvirtinimo (inovacinio dizaino) detales. |
| --- | --- |

—

turėtų būti galima seniems mediniams suolams naudoti tvirtinimo (inovacinio dizaino) detales.

Procesas

Procedūros pradžioje kelti du privalomi minimalūs reikalavimai:

| — | sėdynės su sukamuoju mechanizmu; |
| --- | --- |

—

sėdynės su sukamuoju mechanizmu;

| — | sėdynės ir atlošai, kuriuos galima nuimti atskirai. |
| --- | --- |

—

sėdynės ir atlošai, kuriuos galima nuimti atskirai.

2017 m. birželio mėn. paskelbtas skelbimas apie pirkimą kartu su preliminariu kvietimu dalyvauti remiantis architekto planais. Tolesnis dalyvavimo etapas baigėsi konkurso dalyvių atranka. Tada atrinktiems kandidatams nusiųstas kvietimas dalyvauti derybose. Šio etapo pabaigoje pradėta partnerystė su trimis išrinktomis įmonėmis pagal kriterijus dėl sėdynės prototipo, kūrimo plano ir išlaidų sąmatos. 2017 m. gruodžio mėn. pradžioje pradėta inovacijų partnerystė apėmė du plėtros etapus ir tarpinį tikslą. Kiekvieno plėtros etapo vertinimo kriterijai buvo tokie: sėdynių įvertinimas; medžiagos, gyvavimo ciklas ir priežiūra; taip pat kaina. Sutartis pasirašyta 2018 m. gruodžio mėn.

2.   INOVACINIŲ GREITŲJŲ TRAUKINIŲ SĄSTATŲ IR SUSIJUSIŲ PAGALBINIŲ ELEMENTŲ ĮSIGIJIMAS

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:234086-2015:TEXT:LT:HTML

Projekto tikslas

Šio Prancūzijos geležinkelių bendrovės SNCF pradėto projekto tikslas buvo projektuoti, gaminti ir tiekti traukinių sąstatus, kuriais būtų galima daugiausia Prancūzijoje ir kitose Europos šalyse važiuoti ne mažesniu kaip 320 km/h greičiu, esant optimalioms sąnaudoms ir aplinkos sąlygoms.

Projektą sudaro trys etapai:

| i. | mokslinių tyrimų ir plėtros etapas siekiant parengti išsamias inovacinių greitųjų traukinių sąstatų specifikacijas esant nustatytai įsigijimo kainai; |
| --- | --- |

i.

mokslinių tyrimų ir plėtros etapas siekiant parengti išsamias inovacinių greitųjų traukinių sąstatų specifikacijas esant nustatytai įsigijimo kainai;

| ii. | inovacinių greitųjų traukinių sąstatų projektavimo ir industrializacijos etapas; |
| --- | --- |

ii.

inovacinių greitųjų traukinių sąstatų projektavimo ir industrializacijos etapas;

| iii. | gamybos etapas ir numatomo traukinių kiekio (nuo 50 iki 200) pristatymas kartu su susijusiais pagalbiniais traukinių eksploatavimo ir techninės priežiūros elementais. |
| --- | --- |

iii.

gamybos etapas ir numatomo traukinių kiekio (nuo 50 iki 200) pristatymas kartu su susijusiais pagalbiniais traukinių eksploatavimo ir techninės priežiūros elementais.

Procesas

Atliktas rinkos tyrimas siekiant įrodyti, kad esamo poreikio negalėtų patenkinti rinkoje jau esantis sprendimas. Ši visuotinė prieinamų greitaeigių riedmenų lyginamoji analizė suteikė galimybę nustatyti, kad numatomo traukinio dar nėra rinkoje ir kad yra realus poreikis sukurti inovacinį traukinį.

Tada nustatyti veiksmingumo ir didžiausių sąnaudų lygiai. Įsigijimo etapas galėtų būti atliekamas tik jeigu MTP etapo rezultatas atitiktų veiksmingumo lygį ir didžiausių sąnaudų ribą, SNCF sutartus su partneriu. Šie sąnaudų ir veiksmingumo uždaviniai išdėstyti pasiūlyme.

Siekiant išrinkti partnerystės konkurso laimėtoją vyko derybos su atrinktais kandidatais. Diskutuojant dėmesys skirtas pasiūlymo derinimui atsižvelgiant į projektavimo, plėtros ir gamybos poreikius, taip pat su kiekvienu projekto etapu susijusioms intelektinės nuosavybės teisėms.

3.   DANIJOS VERSLO ADMINISTRACIJA (ERHVERVSSTYRELSEN), ALBERTSLUNDO KOMUNA, ESBJERGO KOMUNA, FREDERIKSUNDO KOMUNA (BENDRI VIEŠIEJI PIRKIMAI – VIETOS VALDŽIOS INSTITUCIJOS DANIJOJE)

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:209875-2016:TEXT:LT:HTML&src=0

Projekto tikslas

Inovacijų partneryste siekta kurti naujus inovacinius sprendimus vyresnio kaip 65 metų amžiaus žmonių dehidratacijos prevencijos arba mažinimo tikslais. Siekta, kad sumažėtų vyresnių kaip 65 metų amžiaus asmenų nebūtino guldymo į ligoninę atvejų, kurie dažniausiai yra susiję su dehidratacija.

Procesas

Inovacijų partnerystės proceso pradžioje Danijos verslo administracija organizavo išsamų rinkos dialogą per du praktinius seminarus su įmonėmis, ekspertais ir vartotojais dalyvaujančiose savivaldybėse.

Parengiamajame etape prieš inovacijų partnerystės pradžią pagrindinis dėmesys skirtas pirkimo potencialo ir rinkos potencialo, siekiant pritraukti novatoriškas įmones, apskaičiavimui. Reikėjo naudotis ekspertų parama.

Derybų etapas suteikė galimybę įvertinti įvairius IT sprendimų kūrimo modelius, taip pat apsvarstyti pagrindinius inovacijų partnerystės aspektus: pirminius programų tekstus, asmens duomenis ir kt.

Sudarytos dvi inovacijų partnerystės sutartys. Kūrimo etape (po sutarties skyrimo) vienas iš dviejų partnerių nepajėgė pateikti prototipo, atitinkančio sutartyje nustatytus veiksmingumo lygius, todėl nuspręsta nutraukti partnerystę su tuo konsorciumu.

Apibendrinant, pagrindiniai inovacijų partnerystės sėkmei svarbūs veiksniai yra:

| — | tinkamai atliekamo vertinimo etapas siekiant nustatyti, ar mokslinių tyrimų ir plėtros etapas iš tiesų yra reikalingas, kartu laikantis strateginio požiūrio į intelektinės nuosavybės teises; |
| --- | --- |

—

tinkamai atliekamo vertinimo etapas siekiant nustatyti, ar mokslinių tyrimų ir plėtros etapas iš tiesų yra reikalingas, kartu laikantis strateginio požiūrio į intelektinės nuosavybės teises;

| — | bendro planavimo ir įvairių sutarties etapų numatymas; |
| --- | --- |

—

bendro planavimo ir įvairių sutarties etapų numatymas;

| — | daugiadisciplinės projekto grupės su atitinkamos srities ekspertais sudarymas ir realaus sutarties valdymo bei stebėsenos ilgesniu laikotarpiu nustatymas. Taip viešasis pirkėjas galės įvertinti tarpinius partnerių rezultatus; |
| --- | --- |

—

daugiadisciplinės projekto grupės su atitinkamos srities ekspertais sudarymas ir realaus sutarties valdymo bei stebėsenos ilgesniu laikotarpiu nustatymas. Taip viešasis pirkėjas galės įvertinti tarpinius partnerių rezultatus;

| — | bendradarbiavimu grindžiamo ir aktyvaus darbo metodo, palaikant ryšius ir kuriant kartu su partneriais, įgyvendinimas; taip pat |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimu grindžiamo ir aktyvaus darbo metodo, palaikant ryšius ir kuriant kartu su partneriais, įgyvendinimas; taip pat

| — | vienodo požiūrio į partnerius ir verslo konfidencialumo išlaikymas partnerystės įgyvendinimo etape. |
| --- | --- |

—

vienodo požiūrio į partnerius ir verslo konfidencialumo išlaikymas partnerystės įgyvendinimo etape.

5   VALSTYBĖS PAGALBA

Skiriant viešąsias sutartis viešieji ištekliai naudojami mokėjimams ekonominės veiklos vykdytojams už perkamas prekes, paslaugas ar darbus, todėl valdžios institucijos turi užtikrinti, kad atliekant tokius sandorius (nepriklausomai nuo taikomos viešųjų pirkimų procedūros) nebūtų teikiama valstybės pagalba, prieštaraujanti ES valstybės pagalbos taisyklėms. Visų pirma itin svarbu patikrinti, ar įmonės, kuriai per viešojo pirkimo procedūrą skiriama sutartis, gaunamo mokėjimo suma viršija tą, kurią ji gautų rinkos sąlygomis. Todėl šiose gairėse nurodyti tam tikri kriterijai, kuriuos turėtų atitikti inovacinių sprendimų viešieji pirkimai, kad tiekėjui nebūtų suteikta valstybės pagalba.

Bendra taisyklė yra tokia, kad šie viešojo sektoriaus institucijų ekonominiai sandoriai nesuteikia pranašumo kitoms sandorio šalims, todėl nelaikomi valstybės pagalba, jeigu jie vykdomi įprastomis rinkos sąlygomis (68). Pagal Komisijos pranešimą dėl valstybės pagalbos sąvokos (69) paprastai taip yra tuo atveju, kai viešųjų pirkimų procedūra yra konkurencinga, skaidri, nediskriminacinė ir besąlyginė, laikantis atitinkamų ES viešųjų pirkimų direktyvų nuostatų. Konkurso sąlygos turėtų būti tokios, kad ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo vertė galėtų atitikti rinkos vertę.

Vis dėlto minėtame Komisijos pranešime nurodytos kai kurios konkrečios aplinkybės, kada viešųjų pirkimų procedūros nesuteikia galimybės nustatyti rinkos kainos, pavyzdžiui:

| — | derybos be išankstinio skelbimo apie pirkimą, kai rinkos kainos neįmanoma nustatyti dėl specifinių aplinkybių; |
| --- | --- |

—

derybos be išankstinio skelbimo apie pirkimą, kai rinkos kainos neįmanoma nustatyti dėl specifinių aplinkybių;

| — | konkrečiais atvejais, kai pateikiamas tik vienas pasiūlymas, perkančioji organizacija turėtų būti pasirengusi argumentuoti, kad viešojo pirkimo procedūros rezultatas atitinka rinkos kainą (70): |
| --- | --- |

—

konkrečiais atvejais, kai pateikiamas tik vienas pasiūlymas, perkančioji organizacija turėtų būti pasirengusi argumentuoti, kad viešojo pirkimo procedūros rezultatas atitinka rinkos kainą (70):

| — | arba įrodydama pirkimo specifikacijų objektyvumą, kad jos nėra palankesnės jokiam ekonominės veiklos vykdytojui, |
| --- | --- |

—

arba įrodydama pirkimo specifikacijų objektyvumą, kad jos nėra palankesnės jokiam ekonominės veiklos vykdytojui,

| — | arba papildomomis priemonėmis patikrindama ir patvirtindama, kad procedūros rezultatas atitinka rinkos kainą. |
| --- | --- |

—

arba papildomomis priemonėmis patikrindama ir patvirtindama, kad procedūros rezultatas atitinka rinkos kainą.

Be to, dėl mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų viešųjų pirkimų (įskaitant ikiprekybinius viešuosius pirkimus) Komisijos „Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistemoje“ nustatytos tokios konkrečios sąlygos, kurių valdžios institucijos privalo laikytis visų kartu, kad išvengtų valstybės pagalbos teikimo (71):

| — | atrankos procedūra yra konkurencinga, skaidri, nediskriminacinė ir pagrįsta objektyviais atrankos ir sutarties skyrimo kriterijais, iš anksto nustatytais prieš konkurso procedūrą; |
| --- | --- |

—

atrankos procedūra yra konkurencinga, skaidri, nediskriminacinė ir pagrįsta objektyviais atrankos ir sutarties skyrimo kriterijais, iš anksto nustatytais prieš konkurso procedūrą;

| — | prieš konkurso procedūrą visiems potencialiems dalyviams pateikiamos susipažinti numatomos sutarties nuostatos, kuriomis apibūdinamos visos sutarties šalių teisės ir prievolės, įskaitant susijusias su intelektinės nuosavybės teisėmis; |
| --- | --- |

—

prieš konkurso procedūrą visiems potencialiems dalyviams pateikiamos susipažinti numatomos sutarties nuostatos, kuriomis apibūdinamos visos sutarties šalių teisės ir prievolės, įskaitant susijusias su intelektinės nuosavybės teisėmis;

| — | viešasis pirkimas jame dalyvaujantiems tiekėjams nesuteikia jokių privilegijų, kai komerciniais kiekiais tiekiami galutiniai produktai ar paslaugos (72); |
| --- | --- |

—

viešasis pirkimas jame dalyvaujantiems tiekėjams nesuteikia jokių privilegijų, kai komerciniais kiekiais tiekiami galutiniai produktai ar paslaugos (72);

| — | taip pat tenkinama viena iš šių sąlygų:






  — | visi rezultatai, dėl kurių neatsiranda intelektinės nuosavybės teisių, gali būti plačiai paskleidžiami (pvz., viešai paskelbiami ar naudojami mokymo tikslais ar standartizacijos organizacijų veiklai taip, kad juos galėtų atkartoti kitos įmonės);
  ir bet kokios intelektinės nuosavybės teisės visiškai atitenka viešajam pirkėjui, |
| --- | --- | --- |

—

taip pat tenkinama viena iš šių sąlygų:

—

visi rezultatai, dėl kurių neatsiranda intelektinės nuosavybės teisių, gali būti plačiai paskleidžiami (pvz., viešai paskelbiami ar naudojami mokymo tikslais ar standartizacijos organizacijų veiklai taip, kad juos galėtų atkartoti kitos įmonės);

ir bet kokios intelektinės nuosavybės teisės visiškai atitenka viešajam pirkėjui,

| — | arba bet kuris paslaugų teikėjas, kuriam atitenka rezultatai, su kuriais yra susijusios intelektinės nuosavybės teisės, įpareigojamas nemokamai suteikti viešajam pirkėjui neribotą prieigą prie tų rezultatų, taip pat suteikti prieigą prie jų tretiesiems asmenims rinkos sąlygomis (pvz., neišimtinėmis licencijomis). |
| --- | --- |

—

arba bet kuris paslaugų teikėjas, kuriam atitenka rezultatai, su kuriais yra susijusios intelektinės nuosavybės teisės, įpareigojamas nemokamai suteikti viešajam pirkėjui neribotą prieigą prie tų rezultatų, taip pat suteikti prieigą prie jų tretiesiems asmenims rinkos sąlygomis (pvz., neišimtinėmis licencijomis).

Jeigu netenkinamos minėtos sąlygos, valdžios institucijos gali remtis individualiu viešojo pirkėjo sutarties su įmone sąlygų įvertinimu arba, jei kyla abejonių, pranešti apie atitinkamą priemonę Komisijai.

Su valstybės pagalba susijusiais atvejais taikomos įprastos valstybės pagalbos taisyklės, t. y. jei pagalba atitinka tam tikras sąlygas (73), ją galima laikyti suderinama su Sutartimi.

---

(1)  Komisijos komunikatas „Nauja Europos pramonės strategija“, COM(2020) 102 final, 2020 3 10, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0102&from=LT. Komisijos komunikatas „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“, COM(2020) 103 final, 2020 3 10, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0103&from=LT.

(2)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_lt.

(3)  Komisijos komunikatas „Viso ES inovacinio potencialo išnaudojimas. Intelektinės nuosavybės veiksmų planas ES ekonomikai gaivinti ir jos atsparumui didinti“, COM(2020) 760 final, 2020 11 25. https://ec.europa.eu/docsroom/documents/43845?locale=lt.

(4)  Dok. C(2019) 5494, prieinamas adresu https://ec.europa.eu/docsroom/documents/36601?locale=lt.

(5)  Galimų „inovacijos“ apibrėžčių pavyzdžiai:

| — | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, P. 65), 2 straipsnio 22 punkte inovacija apibrėžiama kaip „naujo arba iš esmės pagerinto produkto, paslaugos ar proceso, įskaitant gamybos, statymo ar konstravimo procesus, bet jais neapsiribojant, naujo rinkodaros metodo arba naujo organizacinio metodo verslo praktikos, darbo vietų organizavimo arba išorės santykių srityse įgyvendinimas, inter alia, siekiant padėti spręsti visuomenės uždavinius ar remti strategiją „Europa 2020 pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui“; |
| --- | --- |

—

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, P. 65), 2 straipsnio 22 punkte inovacija apibrėžiama kaip „naujo arba iš esmės pagerinto produkto, paslaugos ar proceso, įskaitant gamybos, statymo ar konstravimo procesus, bet jais neapsiribojant, naujo rinkodaros metodo arba naujo organizacinio metodo verslo praktikos, darbo vietų organizavimo arba išorės santykių srityse įgyvendinimas, inter alia, siekiant padėti spręsti visuomenės uždavinius ar remti strategiją „Europa 2020 pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui“;

| — | EBPO 2018 m. Oslo vadove inovacija apibrėžiama kaip „naujas arba patobulintas produktas ar procesas (arba jų derinys), kuris ženkliai skiriasi nuo ankstesnių vieneto produktų ar procesų ir kuris yra prieinamas potencialiems naudotojams (produkto atveju) arba kuris vieneto yra naudojamas (proceso atveju)“. |
| --- | --- |

—

EBPO 2018 m. Oslo vadove inovacija apibrėžiama kaip „naujas arba patobulintas produktas ar procesas (arba jų derinys), kuris ženkliai skiriasi nuo ankstesnių vieneto produktų ar procesų ir kuris yra prieinamas potencialiems naudotojams (produkto atveju) arba kuris vieneto yra naudojamas (proceso atveju)“.

(6)  Pirmieji naudotojai (angl. early adopters) – tai pirmieji 20 proc. rinkos klientų, perkantys naują ar reikšmingai patobulintą produktą, paslaugą arba procesą. Tai apima perkamus produktus, paslaugas arba procesus, kurie jau yra nedideliu mastu pademonstruoti ir gali būti netrukus pradėti tiekti (arba jau yra mažais kiekiais tiekiami) rinkai, bet dar nėra joje plačiai paplitę. Tai apima ir jau anksčiau sukurtus sprendimus, kuriuos ketinama taikyti naujais ir inovatyviais būdais.

Inovacijų sklaidai svarbus klientų, kurie yra pirmieji naudotojai, vaidmuo yra plačiai pripažintas, taip pat viešajame sektoriuje: Rogers Everett (2003), Diffusion of Innovations, 5th Edition. Simon & Schuster. ISBN 978-0-7432-5823-4. EBPO (2014), Intelligent Demand: Policy Rationale, Design and Potential Benefits.

(7)  Komisija 2020 m. gegužės 27 d. pasiūlė šią priemonę kaip pagrindinę „Next Generation EU“ programos dalį: tai laikina ekonomikos gaivinimo priemonė, teikianti galimybę Komisijai telkti paramos lėšas koronaviruso pandemijos tiesioginei ekonominei ir socialinei žalai atitaisyti. Žr. https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_lt.

(8)  MTP viešųjų pirkimų ir inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų investicijų Europoje lyginamoji analizė, Europos Komisija, 2020 m. spalio mėn. https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=69920.

(9)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_lt.

Kasmet atliekamas viešųjų pirkimų rodiklių tyrimas:

https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/studies-networks_lt.

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0103&from=LT.

(11)  ES lygmeniu svarbūs inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų gairių šaltiniai:

| — | Europos paramos inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams platformos (EAFIP) priemonių rinkinys (2018 m.) |
| --- | --- |

—

Europos paramos inovacinių sprendimų viešiesiems pirkimams platformos (EAFIP) priemonių rinkinys (2018 m.)

| — | http://eafip.eu/toolkit |
| --- | --- |

—

http://eafip.eu/toolkit

| — | Leidinys „Viešieji pirkimai – varomoji inovacijų MVĮ ir viešųjų paslaugų sektoriuje jėga“ (2015), https://op.europa.eu/lt/publication-detail/-/publication/f5fd4d90-a7ac-11e5-b528-01aa75ed71a1 |
| --- | --- |

—

Leidinys „Viešieji pirkimai – varomoji inovacijų MVĮ ir viešųjų paslaugų sektoriuje jėga“ (2015), https://op.europa.eu/lt/publication-detail/-/publication/f5fd4d90-a7ac-11e5-b528-01aa75ed71a1

| — | https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/innovative_lt |
| --- | --- |

—

https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/innovative_lt

| — | http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm. |
| --- | --- |

—

http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm.

Inovacijų skatinimas taip pat yra vienas pagrindinių ES sanglaudos politikos aspektų, todėl „Viešojo pirkimo gairėse specialistams, kaip išvengti dažniausių klaidų projektuose, finansuojamuose iš Europos struktūrinių ir investicinių fondų lėšų“ nurodyta, kaip per viešųjų pirkimų procedūras reikėtų atsižvelgti į aplinkos, socialinės ir inovacijų politikos tikslus: http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/public-procurement/guide/.

(12)  Toliau pateikti kompetencijos centrų pavyzdžiai iš visos Europos (daugiau informacijos: https://procure2innovate.eu).

| — | https://www.pianoo.nl/pianoo-in-english |
| --- | --- |

—

https://www.pianoo.nl/pianoo-in-english

| — | http://www.procurementcompetence.fi/ |
| --- | --- |

—

http://www.procurementcompetence.fi/

| — | https://www.koinno-bmwi.de/en/ |
| --- | --- |

—

https://www.koinno-bmwi.de/en/

| — | https://www.vinnova.se/en/ |
| --- | --- |

—

https://www.vinnova.se/en/

| — | http://www.ioeb.at/ |
| --- | --- |

—

http://www.ioeb.at/

(13)  Toliau pateikta konkrečių sektorių rekomendacinės medžiagos pavyzdžių.

| — | Aprūpinimas maistu ir gėrimais: http://www.contract-catering-guide.org |
| --- | --- |

—

Aprūpinimas maistu ir gėrimais: http://www.contract-catering-guide.org

| — | Apsaugos paslaugos: http://www.securebestvalue.org |
| --- | --- |

—

Apsaugos paslaugos: http://www.securebestvalue.org

| — | Sveikatos priežiūra (konceptualus pagrindas):






  — | http://www.medtecheurope.org/sites/default/files/resource_items/files/ECONOMIC%20VALUE%20AS%20A%20GUIDE%20FOR%20INVESTING%20IN%20HEALTH%20AND%20CARE%20Concept%20Framework_3.pdf |
| --- | --- | --- |

—

Sveikatos priežiūra (konceptualus pagrindas):

—

http://www.medtecheurope.org/sites/default/files/resource_items/files/ECONOMIC%20VALUE%20AS%20A%20GUIDE%20FOR%20INVESTING%20IN%20HEALTH%20AND%20CARE%20Concept%20Framework_3.pdf

| — | Sveikatos priežiūra (politikos programa):






  — | http://www.medtecheurope.org/sites/default/files/resource_items/files/ECONOMIC%20VALUE%20AS%20A%20GUIDE%20FOR%20INVESTING%20IN%20HEALTH%20AND%20CARE%20Policy%20Framework_3.pdf |
| --- | --- | --- |

—

Sveikatos priežiūra (politikos programa):

—

http://www.medtecheurope.org/sites/default/files/resource_items/files/ECONOMIC%20VALUE%20AS%20A%20GUIDE%20FOR%20INVESTING%20IN%20HEALTH%20AND%20CARE%20Policy%20Framework_3.pdf

| — | Vertės principu grindžiami viešieji pirkimai Kanados sveikatos sektoriuje:

  http://www.conferenceboard.ca/e-library/abstract.aspx?did=7480. |
| --- | --- |

—

Vertės principu grindžiami viešieji pirkimai Kanados sveikatos sektoriuje:

http://www.conferenceboard.ca/e-library/abstract.aspx?did=7480.

(14)  Šioje srityje Komisija neseniai priėmė rekomendaciją: 2017 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2017/1805 dėl viešųjų pirkimų specializacijos. Viešųjų pirkimų struktūros kūrimas (OL L 259, 2017 10 7, p. 28), paskelbta https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:32017H1805&from=LT.

(15)  Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumai (ERIC) – juridiniai subjektai, įsteigti pagal Bendrijos teisinę sistemą siekiant kurti ir valdyti naują arba esamą Europos interesams svarbią mokslinių tyrimų ir inovacijų infrastruktūrą. ERIC pagal jų steigimo tarptautinėse konvencijose ar vadovybės susitarimuose nustatytus apribojimus ir sąlygas neapmokestinami PVM ir gali taikyti savas viešųjų pirkimų procedūras, laikydamiesi Sutarties principų. Pavyzdžiui, kai kurie ERIC valstybėse narėse valdo sveikatos, visuomenės senėjimo problemų sprendimo, anglies dioksido surinkimo, didelių duomenų rinkinių, jūrų sektoriaus, kovos su klimato kaita ir kitų sričių infrastruktūrą. Daugiau informacijos: https://ec.europa.eu/research/infrastructures/index.cfm?pg=eric.

(16)  Bendrosios įmonės yra ES ir kitų partnerių pagal Sutarties 187 straipsnį bendrai įsteigtos įmonės: https://eur-lex.europa.eu/summary/glossary/joint_undertaking.html?locale=lt.

(17)  ETBG – teisinė Europos regioninės politikos priemonė, kuria palengvinamas ir skatinamas tarpvalstybinis ir tarpregioninis bendradarbiavimas. ETBG teikia galimybę įvairių valstybių narių viešosioms institucijoms bendradarbiauti ir teikti bendras paslaugas be išankstinio nacionalinių parlamentų pasirašyto ir ratifikuoto tarptautinio susitarimo. Išsamiau apie tai žr. Direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų 39 straipsnio 5 dalyje.

http://ec.europa.eu/regional_policy/nl/policy/cooperation/european-territorial/egtc/

(18)  Pavyzdžiui, http://ogp.gov.ie/; http://www.consip.it/; https://www.bbg.gv.at/english/about-the-fpa/; https://www.ugap.fr/; https://www.espap.pt/Paginas/home.aspx; https://www.avropa.se/topplankar/In-English/; https://contratacioncentralizada.gob.es/en/quehacemos.

(19)  Pavyzdžiui, https://bric.brussels/en/our-solutions/purchasing-group; https://www.estar.toscana.it.

(20)  Pavyzdžiui, http://www.resah.fr/; http://www.amgros.dk/en; https://www.gdekk.de.

(21)  Privačių pirkėjų sudaroma paklausa kai kuriuose (kelių, eismo valdymo, atliekų tvarkymo ir kt.) sektoriuose yra labai maža. Tuose sektoriuose viešųjų pirkimų rinkos dažnai yra vienintelės arba pagrindinės rinkos, kuriose galima parduoti sukurtus sprendimus.

(22)  Išsamiau apie tai žr. 4.1.2 skirsnyje (Pirminė rinkos konsultacija).

(23)  THALEA – telemedicinos sistema, kuria tenkinami ankstyvojo perspėjimo poreikiai ligoninėse naudojant pagalbines inovacines IRT priemones gretutinėmis ligomis sergančių pacientų gyvybėms gelbėti Europoje, taikant individualizuotos pacientų priežiūros programą. THALEA buvo finansuojama Europos Sąjungos pagal Septintąją bendrąją programą (FP7-ICT-611855).

(24)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/digital/espd_lt

(25)  EBVPD paslaugų teikėjų sąrašas: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/41981?locale=lt.

(26)  Pagal viešųjų pirkimų direktyvas nuo 2018 m. spalio mėn. yra privaloma pateikti pasiūlymą elektroninėmis priemonėmis.

(27)  https://ec.europa.eu/tools/ecertis/#/homePage

(28)  Direktyvos 2014/24/ES 58 straipsnio 3 dalies antra įtrauka.

(29)  Žr. Direktyvos 2014/24/ES XII priedo II dalį.

(30)  Direktyvos 2014/24/ES 46 straipsnis.

(31)  Žodis „hakatonas“ sukurtas sujungus žodžius „hakeris“ (programišius) ir „maratonas“: pirmasis iš jų šiame kontekste reiškia eksperimentinį, kūrybišką, žaidybinį uždavinių sprendimą, o antrasis – ilgą renginio trukmę. Hakatonas, kaip programuotojų maratonas, atsirado kompiuterių programinės ir aparatinės įrangos inžinerijos srityje, tačiau dabar jo koncepcija sėkmingai naudojama plačiau, kuriant inovacinius sprendimus ir kituose sektoriuose. Hakatono renginys trunka nuo 24 iki 48 valandų ir yra skirtas konkrečiai temai ar uždavinio sprendimui. Dalyviai mažomis grupelėmis dirba ypatingoje aplinkoje, skatinančioje kūrybišką mąstymą, ir tai padeda sukurti išties novatoriškas koncepcijas, idėjas ir prototipus. Hakatono rezultatas yra sukurtas inovacinio produkto, paslaugos ar verslo modelio prototipas.

(32)  Net jei dalį šio darbo viešųjų pirkėjų vardu atlieka inovacijų tarpininkas.

(33)  Esamų tarpininkų sąrašas:

| — | https://www.agid.gov.it/ |
| --- | --- |

—

https://www.agid.gov.it/

| — | https://www.gate21.dk/ |
| --- | --- |

—

https://www.gate21.dk/

| — | http://procurementtransformationinstitute.com/. |
| --- | --- |

—

http://procurementtransformationinstitute.com/.

(34)  Žr. 4.1.2 skirsnį (Pirminė rinkos konsultacija).

(35)  Direktyvos 2014/24/ES 41 straipsnis ir 2014m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243), 59 straipsnis.

(36)  2019 m. rugsėjo 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1780, kuriuo nustatomos viešųjų pirkimų skelbimo standartinės formos ir panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1986 (e. formos) (OL L 272, 2019 10 25, p. 7).

(37)  Žr. https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/digital/eforms_lt.

(38)  Panaši svetainė jau sukurta ir joje pateikti žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijai: http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm.

(39)  Direktyvos 2014/24/ES 67 ir 68 straipsniuose paaiškinta, kaip ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijus taikyti praktikoje. 67 straipsnio 2 dalies paskutinė įtrauka: „Valstybės narės gali nustatyti, kad perkančiosios organizacijos negali remtis tik kaina arba tik išlaidomis kaip vieninteliu sutarties skyrimo kriterijumi arba gali leisti šiuos kriterijus taikyti tik tam tikroms perkančiųjų organizacijų kategorijoms ar tam tikroms sutarčių rūšims.“

(40)  Naudingų gairių dėl INT per informacinėmis ir ryšių technologijomis grindžiamų inovacijų viešuosius pirkimus, taip pat INT skirtų nuostatų pavyzdžių galima rasti Komisijos tarnybų darbiniame dokumente Guide for the procurement of standards-based ICT – Elements of Good Practice, SWD(2013) 224 final.

(41)  Žr. visų pirma ES teisės aktus dėl autorių teisių. Tai yra 13 direktyvų ir dviejų reglamentų rinkinys; šiais teisės aktais suderintos pagrindinės autorių, atlikėjų, prodiuserių ir transliuotojų teisės: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-copyright-legislation.

(42)  Žr. 10 rodiklį, subrodiklį „IPR regime“, tyrime SMART 2016/0040 Benchmarking of national innovation procurement policy frameworks across Europe: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/benchmarking-national-innovation-procurement-policy-frameworks-across-europe.

(43)  Direktyvos 2014/24/ES 42 straipsnyje ir Direktyvos 2014/25/ES 60 straipsnyje nustatyta: „Techninėse specifikacijose taip pat gali būti nurodoma, ar bus reikalaujama intelektinės nuosavybės teisių perdavimo“.

(44)  Komunikatas „Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistema“, COM(2014) 3282‚ 33 punkto b papunktis, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:52014XC0627(01)&from=LT.

(45)  2016 m. viešos konsultacijos dėl INT ir komercinių paslapčių apsaugos vykdant viešuosius pirkimus Europoje, https://ec.europa.eu/growth/content/consultation-respect-intellectual-property-public-procurement-procedures_lt.

(46)  Išsamesnes gaires žr. I priede dėl intelektinės nuosavybės teisių (INT).

(47)  Ši Airijos ikiprekybinių viešųjų pirkimų programa, nepaisant jos pavadinimo, skirta ne vien smulkiajam verslui – gali dalyvauti visų dydžių įmonės.

(48)  Holistinio požiūrio į pirkimo dokumentų rengimą, kai rezultatais grindžiamo sutarties vykdymo etape taikomi pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai (PVRR), pavyzdį galima rasti projekto „Stop and Go“ Europos specifikacijų šablone:

http://stopandgoproject.eu/wp-content/uploads/2017/04/WP2_STOPandGO_D2.2_Update_European_Specification_Template_v1.2.pdf.

(49)  Direktyvos 2014/24/ES 72 straipsnio 1 dalies a punktas ir Direktyvos 2014/25/ES 89 straipsnio 1 dalies a punktas.

(50)  Papildomos informacijos apie rezultatais grindžiamo mokėjimo sistemas ir vertės inžineriją galima rasti tolesniame pavyzdyje su įvairiomis nuorodomis:

| — | www.senat.fr/rap/r16-668/r16-6685.html |
| --- | --- |

—

www.senat.fr/rap/r16-668/r16-6685.html

| — | http://www.hbs.edu/faculty/Pages/item.aspx?num=47450 |
| --- | --- |

—

http://www.hbs.edu/faculty/Pages/item.aspx?num=47450

| — | https://innovation.cms.gov/initiatives/cjr. |
| --- | --- |

—

https://innovation.cms.gov/initiatives/cjr.

(51)  Direktyvos 2014/24/ES 26 straipsnio 4 dalies a punktas.

(52)  Anksčiau vykdyti derybas su išankstiniu skelbimu apie pirkimą buvo leidžiama tik konkrečiai apibrėžtais ribotais atvejais, ypač jei kitos ankstesnės procedūros buvo nesėkmingos.

(53)  Konkurencinio dialogo procedūra buvo labai supaprastinta direktyvų nuostatomis.

(54)  Direktyvos 2014/23/ES 25 straipsnis, Direktyvos 2014/24/ES 14 straipsnis ir Direktyvos 2014/25/ES 32 straipsnis.

(55)  Žr. toliau 4.2.3.2 skirsnį dėl ikiprekybinių viešųjų pirkimų, taip pat dok. COM(2007) 799 final ir SEC(2007) 1668.

(56)  Direktyvos 2014/23/ES 25 straipsnis, Direktyvos 2014/24/ES 14 straipsnis, Direktyvos 2014/25/ES 32 straipsnis ir 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičiančios direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (OL L 216, 2009 8 20, p. 76) 13 straipsnio f ir j punktai.

(57)  Ikiprekybinis viešasis pirkimas yra konkretus MTP paslaugų pirkimo metodas (etapais vykdomos konkurencingos plėtros procesas), kai viešasis pirkėjas nepasilieka MTP rezultatų vien savo reikmėms, o pasidalija MTP rizika ir nauda su atitinkamų paslaugų teikėjais. Toks rizikos ir naudos pasidalijimo bei viso pirkimo proceso organizavimas, kuriuo užtikrinama didžiausia konkurencija, vienodas požiūris ir skaidrumas, teikia galimybę viešajam pirkėjui atrasti geriausius įmanomus rinkos siūlomus sprendimus ir tam tikromis sąlygomis išvengti valstybės pagalbos teikimo. Žr.: „Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistema“, COM(2014) 3282, 2.3 skirsnį: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:52014XC0627(01)&from=LT.

(58)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/impacts-eu-funded-pre-commercial-procurements

(59)  Šia galimybe pasinaudota, pavyzdžiui, per THALEA projektą (nurodytą 3.1.1 skirsnyje): jo ikiprekybinių viešųjų pirkimų metu pirkti sukurti sprendimai, skirti naudoti 4 metus po projekto pabaigos.

(60)  Pavyzdžiui, dėl jų individualių sprendimų metodų, kurie yra konfidenciali komercinė informacija ar saugomi intelektinės nuosavybės teisių, specifikos.

(61)  Komisijos gairės dėl trečiųjų šalių subjektų dalyvavimo ES viešųjų pirkimų rinkos konkursuose: https://ec.europa.eu/growth/content/new-guidance-participation-third-country-bidders-eu-procurement-market_lt.

(62)  Direktyvos 2014/24/ES 32 straipsnio 3 dalies a punktas.

(63)  Direktyvos 2014/24/ES 31 straipsnis.

(64)  Taip pat žr. Direktyvos 2014/25/ES 49 straipsnį.

(65)  Išskyrus procedūras, per kurias perkamos mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugos, įskaitant ikiprekybinius viešuosius pirkimus.

(66)  Kaip pirmiau apibūdinta 4.1.7 skirsnyje, tokios charakteristikos gali būti papildomai išplėstos pagal sutarties nuostatas dėl vertės inžinerijos, bet paprastai jos nesudaro esminės inovacinio sprendimo dalies.

(67)  Žr. Direktyvos 2014/24/ES 49 konstatuojamąją dalį.

(68)  SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

(69)  Žr. Komisijos pranešimo dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (C/2016/2946) 89 ir tolesnius punktus: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2016.262.01.0001.01.LIT&toc=OJ:C:2016:262:TOC.

(70)  Nebūtinai turi būti įvykdytos visos šios sąlygos kartu (žr. minėto Pranešimo dėl valstybės pagalbos sąvokos 93 punktą).

(71)  Šie kriterijai nurodyti Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistemos 2.3 punkte: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=OJ:C:2014:198:TOC.

(72)  Tai nedaro poveikio procedūroms, kurios apima ir unikalių ar specializuotų produktų ar paslaugų kūrimą, ir paskesnį jų pirkimą.

(73)  Sąlygos, kuriomis valstybės pagalba moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms gali būti laikoma suderinama su Sutartimi, yra nustatytos Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistemoje, taip pat Komisijos reglamente (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1), su pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) 2017/1084 (OL L 156, 2017 6 20, p. 1); žr. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:02014R0651-20170710.

2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žemės ūkio sektoriue (OL L 352, 2013 12 24, p. 9) nustatyta, kokiomis sąlygomis pagalba gali būti laikoma de minimis pagalba ir apie ją nebūtina pranešti: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX%3A32013R1407.

---

I PRIEDAS

Intelektinės Nuosavybės Teisės (INT)

Šiame priede aiškinami intelektinės nuosavybės (toliau – IN) teisių klausimai, galintys kilti viešųjų pirkimų praktikoje, kai svarstomos galimybės palikti IN rangovui dėl to, kad atitinkamas pirkimas priskiriamas prie „inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų“, ir (arba) dėl to, kad tokia teisinė nuostata laikoma tikslinga inovacijoms remti.

Pateikiama papildomų gairių šiais klausimais:

| — | kada gali būti tinkama, kad perkančioji organizacija paliktų rangovui pagal viešojo pirkimo sutartį sukurtų rezultatų IN teises, ir |
| --- | --- |

—

kada gali būti tinkama, kad perkančioji organizacija paliktų rangovui pagal viešojo pirkimo sutartį sukurtų rezultatų IN teises, ir

| — | kaip tokiais atvejais turėtų būti suformuluotos atitinkamos sutarties nuostatos. |
| --- | --- |

—

kaip tokiais atvejais turėtų būti suformuluotos atitinkamos sutarties nuostatos.

I dalyje pateikiama informacijos apie bendruosius su INT susijusius aspektus, o II dalyje nagrinėjami įvairaus pobūdžio rezultatai ir kaip jie siejasi su INT.

I dalis. Bendrieji su INT susiję aspektai

Viešojo administravimo institucija, rengdama arba svarstydama sutarties sąlygas dėl INT, turėtų atsižvelgti į savo politikos tikslus ir interesus, kurie paprastai yra tokie: už tinkamą kainą įgyti teises, būtinas savo poreikiams tenkinti, tačiau išvengti susisaistymo (su rangovu) ateityje ar teisinių ieškinių (kuriuos galėtų pateikti tretieji asmenys ar rangovas).

Reikėtų vadovautis tokiu pagrindiniu principu: „įsigyti viską, ko reikia, bet tik tai, ko iš tiesų reikės (taip pat ir ateityje)“.

Ar INT turėtų priklausyti viešajam pirkėjui?

Nusprendęs, kad INT neturėtų jam priklausyti, viešasis pirkėjas vis vien gali įgyti visas savo veiksmų laisvei reikalingas teises, o su INT apsauga ir palaikymu susijusią atsakomybę bei sąnaudas ir su galimais teisiniais ieškiniais susijusių problemų sprendimą palikti rangovui. Vis dėlto toks požiūris gali nebūti tinkamiausias tuo atveju, jeigu siekiama, kad sutarties rezultatai būtų nemokamai prieinami platesnei visuomenei (nebent viešasis pirkėjas įgytų atvirąją licenciją).

Tuo atveju, kai viešasis pirkėjas neįgyja INT, pirkimo dokumentuose visada turėtų būti aiškiai apibrėžta, kokias teises vis vien nori turėti pirkėjas, ką tos teisės apima, kokia yra jų taikymo teritorija, trukmė ir naudos gavėjas (-ai):

| — | dėl teisių apimties reikėtų skirti dėmesio tam, kad būtų įgytos pakankamai plačios teisės (dėl naudojimo, keitimo ir kt.), apimant ir numatomus būsimus poreikius; pagal daugelio jurisdikcijų sutarčių teisę, kilus abejonei dėl konkrečios apimties, atitinkama licencija tikriausiai būtų išaiškinta licenciaro, o ne licenciato naudai; |
| --- | --- |

—

dėl teisių apimties reikėtų skirti dėmesio tam, kad būtų įgytos pakankamai plačios teisės (dėl naudojimo, keitimo ir kt.), apimant ir numatomus būsimus poreikius; pagal daugelio jurisdikcijų sutarčių teisę, kilus abejonei dėl konkrečios apimties, atitinkama licencija tikriausiai būtų išaiškinta licenciaro, o ne licenciato naudai;

| — | dėl teritorijos galima numatyti (jei tikslinga), kad rangovas suteiktų viešajam pirkėjui šias teises visame pasaulyje; |
| --- | --- |

—

dėl teritorijos galima numatyti (jei tikslinga), kad rangovas suteiktų viešajam pirkėjui šias teises visame pasaulyje;

| — | dėl trukmės viešasis pirkėjas turėtų apsvarstyti, ar užteks ribotos trukmės, ar trukmė turėtų prilygti atitinkamų IN teisių egzistavimo trukmei; pastaruoju atveju licencija yra praktiškai neatšaukiama (tol, kol atitinkama administravimo institucija laikosi jos nuostatų ir sąlygų); |
| --- | --- |

—

dėl trukmės viešasis pirkėjas turėtų apsvarstyti, ar užteks ribotos trukmės, ar trukmė turėtų prilygti atitinkamų IN teisių egzistavimo trukmei; pastaruoju atveju licencija yra praktiškai neatšaukiama (tol, kol atitinkama administravimo institucija laikosi jos nuostatų ir sąlygų);

| — | dėl naudos gavėjų gali reikėti, kad licencija apimtų gebėjimą padaryti rezultatus prieinamus kitoms iš anksto nurodytoms institucijoms ar įstaigoms, pavyzdžiui, kitoms administravimo institucijoms, kurioms reikia palaikyti ryšį su pirkėju (nors tai praktiškai reikštų būsimos naujojo produkto ar paslaugos rinkos dalies „atsiriekimą“). |
| --- | --- |

—

dėl naudos gavėjų gali reikėti, kad licencija apimtų gebėjimą padaryti rezultatus prieinamus kitoms iš anksto nurodytoms institucijoms ar įstaigoms, pavyzdžiui, kitoms administravimo institucijoms, kurioms reikia palaikyti ryšį su pirkėju (nors tai praktiškai reikštų būsimos naujojo produkto ar paslaugos rinkos dalies „atsiriekimą“).

Ar sprendimai dėl INT nuosavybės turi įtakos kainai?

Sprendimas palikti IN rangovui paprastai lemia mažesnę kainą ir gali pritraukti daugiau konkurso dalyvių.

Gali būti ne visada lengva įsitikinti, kad taip yra. Būtų galima prašyti konkurso dalyvių nurodyti dvi kainas (vieną „faktinę“ kainą licencijos suteikimo atveju ir kitą „menamą“ kainą nuosavybės perdavimo atveju). Arba sutartimi gali būti nustatyta, kad viešojo administravimo institucijai turės būti mokami autoriniai atlyginimai už naudojimąsi tuo produktu ar paslauga komerciniais tikslais rinkoje. Galimi įvairūs mokėjimo metodai (fiksuota suma, proporcinis, vienkartinis, kartotinis ar kitoks mokėjimas); jei numatoma, kad bus mokami tokie autoriniai atlyginimai, sutartimi taip pat turėtų būti nustatyta audito tvarka.

Kaip viešasis pirkėjas gali užsitikrinti apsaugą, jeigu jam nepriklauso INT?

Gali būti tikslinga įtraukti papildomas viešojo pirkėjo teises, kad būtų išvengta susisaistymo su tiekėju ir būtų užtikrintas pakankamai konkurencingos tiekimo grandinės prieinamumas ateityje (1). Tokios teisės išvardytos toliau:

| — | viešasis pirkėjas gali pasilikti teisę reikalauti, kad rangovas suteiktų (arba, jei rangovas to nedaro, savarankiškai suteikti) licencijas tretiesiems asmenims naudoti rezultatus pirkėjo naudai (t. y. teikti atitinkamą inovacinę paslaugą arba gaminti atitinkamą inovacinį produktą pirkėjui) sąžiningomis, skaidriomis, pagrįstomis, proporcingomis ir (arba) nediskriminacinėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

—

viešasis pirkėjas gali pasilikti teisę reikalauti, kad rangovas suteiktų (arba, jei rangovas to nedaro, savarankiškai suteikti) licencijas tretiesiems asmenims naudoti rezultatus pirkėjo naudai (t. y. teikti atitinkamą inovacinę paslaugą arba gaminti atitinkamą inovacinį produktą pirkėjui) sąžiningomis, skaidriomis, pagrįstomis, proporcingomis ir (arba) nediskriminacinėmis sąlygomis;

| — | jei rangovas piktnaudžiauja rezultatais, kenkdamas viešajam interesui, arba per iš anksto sutartą pagrįstą laikotarpį po sutarties įvykdymo nepanaudoja tų rezultatų komerciniais tikslais, pirkėjas gali pasilikti teisę (su rangovu aptaręs priežastis, dėl kurių nesinaudojama rezultatais) reikalauti, kad rangovas pirkėjui perduotų pagal sutartį gautų rezultatų nuosavybę, įskaitant INT (vadinamoji „atšaukimo“ sąlyga); |
| --- | --- |

—

jei rangovas piktnaudžiauja rezultatais, kenkdamas viešajam interesui, arba per iš anksto sutartą pagrįstą laikotarpį po sutarties įvykdymo nepanaudoja tų rezultatų komerciniais tikslais, pirkėjas gali pasilikti teisę (su rangovu aptaręs priežastis, dėl kurių nesinaudojama rezultatais) reikalauti, kad rangovas pirkėjui perduotų pagal sutartį gautų rezultatų nuosavybę, įskaitant INT (vadinamoji „atšaukimo“ sąlyga);

| — | jeigu norima, kad rezultatai būtų naudojami plačiau, ne tik sutartyje nurodytų naudos gavėjų, arba jeigu svarbu sąveikumas ar sujungiamumas su kitomis rinkoje prieinamomis sistemomis, sutartyje gali būti numatyta viešojo pirkėjo teisė ir (arba) rangovo pareiga prisidėti prie standartizacijos (vykdant ir (arba) baigus vykdyti sutartį) ir (arba) paskelbti rezultatų santraukas (visais atvejais pasitarus su rangovu, kad būtų užtikrinta tinkama INT apsauga). |
| --- | --- |

—

jeigu norima, kad rezultatai būtų naudojami plačiau, ne tik sutartyje nurodytų naudos gavėjų, arba jeigu svarbu sąveikumas ar sujungiamumas su kitomis rinkoje prieinamomis sistemomis, sutartyje gali būti numatyta viešojo pirkėjo teisė ir (arba) rangovo pareiga prisidėti prie standartizacijos (vykdant ir (arba) baigus vykdyti sutartį) ir (arba) paskelbti rezultatų santraukas (visais atvejais pasitarus su rangovu, kad būtų užtikrinta tinkama INT apsauga).

Kaip turėtų būti valdomos ankstesnės INT?

IN nuostatos, taikomos anksčiau sukurtai medžiagai (ankstesnė intelektinė nuosavybė, angl. background IP), sutartyje turi būti aiškiai skiriamos nuo IN nuostatų, kurios taikomos naujai pagal sutartį sukurtai medžiagai (naujoji intelektinė nuosavybė, angl. foreground IP). Kai ir naujosios, ir ankstesnės intelektinės nuosavybės teisės lieka rangovui, rangovas gali optimaliai valdyti visas ankstesnes ir naująsias teises ir pasiūlyti viešajam pirkėjui geresnes bendras naudojimosi abiejų rūšių teisėmis sąlygas. Siekiant išvengti susisaistymo su tiekėju taip pat gali būti svarbu, kad viešasis pirkėjas iš konkurso dalyvių reikalautų iki sutarties skyrimo deklaruoti esamas ankstesnes INT ir suteikti apie tai išsamesnę informaciją, kai prašoma.

O kaip bus sutarties perleidimo atveju?

Jeigu rangovo tapatybė yra svarbi (sutartis intuitu personae) arba jeigu yra rūpimų saugumo ar strateginio savarankiškumo klausimų, sutartimi gali būti nustatyti tam tikri rangovo gebėjimo toliau perduoti IN ar išimtine licencija suteikti IN trečiajam asmeniui (pvz., trečiajam asmeniui už ES ribų) apribojimai; tai gali būti prievolė pirma pranešti apie ketinimą perduoti IN ar suteikti išimtinę licenciją, viešojo pirkėjo veto teisė arba tokios priemonės kaip sąlygos dėl „kontrolės pasikeitimo“.

Galiausiai reikėtų atsižvelgti į konkurencijos teisės taisykles (visų pirma dėl valstybės pagalbos, žr. 5 skyrių), kad būtų įvertintas numatomų IN priemonių teisinis pagrįstumas.

II dalis. Perkamų rezultatų pobūdis ir INT

Yra keli skirtingi viešojo pirkėjo galimų įsigyti rezultatų tipai, ir rezultato pobūdis gali turėti įtakos požiūriui į INT.

Techniniai išradimai

Techniniai išradimai gali būti apsaugoti įvairių rūšių IN teisėmis: registruotomis IN teisėmis, tokiomis kaip patentai ir naudingieji modeliai, ir neregistruotomis IN teisėmis, tokiomis kaip komercinės paslaptys.

Kai kvietimo pateikti pasiūlymus rezultatas gali būti techninis išradimas, taip pat kyla klausimas, ar būtų geriau, kad viešasis pirkėjas įgytų IN (taigi apsaugotų išradimą, gintų su juo susijusius interesus ir juo naudotųsi), ar geriau palikti tą nuosavybę rangovui (kartu su galimais apsaugos poreikiais, bylinėjimosi klausimais ir eksploatavimo (technine) kompetencija).

Atsakymas į šį klausimą priklausys, be kita ko, nuo viešųjų interesų ir saugumo interesų aspektų. Jis priklausys ir nuo to, ar viešasis pirkėjas ketina būti tik būsimos technologijos naudotojas, ar ketina aktyviai siekti jos naudojimo rinkoje (pvz., kaip būsimo techninio standarto) pagal technologijų perdavimo susitarimus. Pirmuoju atveju jam gali nereikėti būti to išradimo savininku. Kitas svarbus aspektas yra tai, ar viešasis pirkėjas turi uždavinį, kompetenciją ir pakankamus finansinius bei teisinius išteklius saugoti ir ginti su techniniais išradimais susijusias INT. Daugeliu atvejų tiekėjai geriau negu viešieji pirkėjai geba komercializuoti išradimus, kurie yra viešųjų pirkimų rezultatai, ir užtikrinti tinkamą pramoninės nuosavybės teisių apsaugą bei ginti IN teises teisme.

Jeigu nusprendžiama palikti IN rangovui, sutartyje turėtų būti (kartu su I dalyje nurodytais dalykais) tinkamai numatyti šie elementai:

| — | registruotos IN teisės, pvz., patentai ir naudingieji modeliai, turėtų būti aiškiai skiriamos nuo neregistruotos IN, kaip antai komercinių paslapčių; sutartimi rangovas turėtų būti dėl techninių išradimų įpareigotas, padarius išradimą, pranešti viešajam pirkėjui, ar rangovas nusprendžia jį apsaugoti registruotomis INT, ir, jei taip, kurioms jurisdikcijoms tai bus taikoma. Taip viešasis pirkėjas visada žino apie rangovo užtikrinamą INT apsaugą, o jeigu jos nepakanka, viešasis pirkėjas gali siekti papildomos išradimų, kurių nesaugo rangovas, IN apsaugos; |
| --- | --- |

—

registruotos IN teisės, pvz., patentai ir naudingieji modeliai, turėtų būti aiškiai skiriamos nuo neregistruotos IN, kaip antai komercinių paslapčių; sutartimi rangovas turėtų būti dėl techninių išradimų įpareigotas, padarius išradimą, pranešti viešajam pirkėjui, ar rangovas nusprendžia jį apsaugoti registruotomis INT, ir, jei taip, kurioms jurisdikcijoms tai bus taikoma. Taip viešasis pirkėjas visada žino apie rangovo užtikrinamą INT apsaugą, o jeigu jos nepakanka, viešasis pirkėjas gali siekti papildomos išradimų, kurių nesaugo rangovas, IN apsaugos;

| — | viešojo administravimo poreikiai atskleisti informaciją apie naują produktą ar paslaugą turi būti suderinami su rangovo interesais išlaikyti kai kurios informacijos (techninės kompetencijos, komercinių paslapčių) konfidencialumą, ypač prieš pateikiant (jei teikiamos) patentų paraiškas; |
| --- | --- |

—

viešojo administravimo poreikiai atskleisti informaciją apie naują produktą ar paslaugą turi būti suderinami su rangovo interesais išlaikyti kai kurios informacijos (techninės kompetencijos, komercinių paslapčių) konfidencialumą, ypač prieš pateikiant (jei teikiamos) patentų paraiškas;

| — | gali būti poreikis, kad rangovas teiktų techninę paramą (bent iš pradžių); |
| --- | --- |

—

gali būti poreikis, kad rangovas teiktų techninę paramą (bent iš pradžių);

| — | sutartimi turėtų būti aiškiai nustatyta, ar viešojo administravimo institucija turi ir, jei taip, kokiomis sąlygomis turi teisę į būsimus atitinkamo išradimo patobulinimus; |
| --- | --- |

—

sutartimi turėtų būti aiškiai nustatyta, ar viešojo administravimo institucija turi ir, jei taip, kokiomis sąlygomis turi teisę į būsimus atitinkamo išradimo patobulinimus;

| — | viešojo administravimo institucijai dėl kito IN turto suteikiama licencija turėtų būti pakankamai plačios apimties, kad aprėptų esamus ir būsimus administracijos poreikius, pavyzdžiui, teisę atlikti išradimo pakeitimus, teisę leisti kai kurioms kitoms viešojo administravimo institucijoms naudotis tuo išradimu ir teisę gauti techninę informaciją. |
| --- | --- |

—

viešojo administravimo institucijai dėl kito IN turto suteikiama licencija turėtų būti pakankamai plačios apimties, kad aprėptų esamus ir būsimus administracijos poreikius, pavyzdžiui, teisę atlikti išradimo pakeitimus, teisę leisti kai kurioms kitoms viešojo administravimo institucijoms naudotis tuo išradimu ir teisę gauti techninę informaciją.

Programinė įranga

Kai kvietimo pateikti pasiūlymus rezultatas yra programinė įranga, kuri bus specialiai sukurta perkančiajai organizacijai (darant prielaidą, kad tokia programinė įranga dar nėra prieinama rinkoje), reikėtų apsvarstyti klausimą, ar perkančiajai organizacijai turi priklausyti tos programinės įrangos IN, ar pakanka tik licencijos. Šiuo atžvilgiu reikėtų priminti, kad ES direktyvoje dėl kompiuterių programų teisinės apsaugos (2) teisėtiems naudotojams suteiktos tam tikros būtinosios teisės, kurios negali būti panaikintos sutartimi; todėl viešasis pirkėjas turės šias teises, tačiau vien to daugeliu atvejų nepakaks jo poreikiams patenkinti.

Atvirųjų duomenų direktyva (3) netaikoma programinei įrangai; tai reiškia, kad valstybėms narėms neprivaloma jos padaryti prieinamos kaip atvirojo šaltinio, net kai joms priklauso programinės įrangos IN teisės. Tačiau Atvirųjų duomenų direktyvoje valstybėms narėms leidžiama nuspręsti įtraukti programinę įrangą į savo nacionalinių įgyvendinimo teisės aktų taikymo sritį (4).

Reikalavimas dėl IN įgijimo gali būti grindžiamas įvairiais argumentais, pavyzdžiui:

| — | jei tikslas yra padaryti programinę įrangą visiems prieinamą kaip „atvirąjį šaltinį“ (įskaitant pirminius programų tekstus), praktiškai reikės nustatyti, kad rangovas perduos naujai sukurtos programinės įrangos IN perkančiajai organizacijai; taip gali būti, pavyzdžiui, jei perkančioji organizacija nori užtikrinti programinės įrangos skaidrumą arba skatinti prie jos prisidėti bendruomenę; iš esmės galima alternatyva būtų palikti IN rangovui, tačiau įpareigoti jį licencijuoti tos programinės įrangos, kaip atvirojo šaltinio, naudojimą (bet taip jis netektų galimybės gauti pajamų iš licencijavimo); |
| --- | --- |

—

jei tikslas yra padaryti programinę įrangą visiems prieinamą kaip „atvirąjį šaltinį“ (įskaitant pirminius programų tekstus), praktiškai reikės nustatyti, kad rangovas perduos naujai sukurtos programinės įrangos IN perkančiajai organizacijai; taip gali būti, pavyzdžiui, jei perkančioji organizacija nori užtikrinti programinės įrangos skaidrumą arba skatinti prie jos prisidėti bendruomenę; iš esmės galima alternatyva būtų palikti IN rangovui, tačiau įpareigoti jį licencijuoti tos programinės įrangos, kaip atvirojo šaltinio, naudojimą (bet taip jis netektų galimybės gauti pajamų iš licencijavimo);

| — | programinės įrangos IN taip pat būtina įgyti tuo atveju, jei dėl saugumo ar kitų priežasčių ta programinė įranga turi būti visiškai neprieinama kitiems galimiems naudotojams ir turi likti konfidenciali; alternatyva tam galėtų būti rangovo sutartinė prievolė išlaikyti programinės įrangos konfidencialumą, tačiau gali būti sunkiau užtikrinti, kad tai būtų vykdoma. |
| --- | --- |

—

programinės įrangos IN taip pat būtina įgyti tuo atveju, jei dėl saugumo ar kitų priežasčių ta programinė įranga turi būti visiškai neprieinama kitiems galimiems naudotojams ir turi likti konfidenciali; alternatyva tam galėtų būti rangovo sutartinė prievolė išlaikyti programinės įrangos konfidencialumą, tačiau gali būti sunkiau užtikrinti, kad tai būtų vykdoma.

Savaime suprantama, kad įgijusi programinės įrangos IN perkančioji organizacija turi gauti pirminius jos programų tekstus (ir visus naudingus techninius dokumentus), kad galėtų veiksmingai naudotis turimomis nuosavybės teisėmis.

Tačiau daugeliu kitų atvejų gali būti naudingiau palikti IN programinės įrangos kūrėjui, taip kartu paliekant rangovui galimybę suteikti naujosios programinės įrangos licencijas kitiems klientams:

| — | logiška yra tai, kad atitinkamas konkurso dalyvio finansinis pasiūlymas paprastai turėtų būti naudingesnis perkančiajai organizacijai; |
| --- | --- |

—

logiška yra tai, kad atitinkamas konkurso dalyvio finansinis pasiūlymas paprastai turėtų būti naudingesnis perkančiajai organizacijai;

| — | jeigu rangovas vėliau galės suteikti programinės įrangos licencijas kitiems klientams, tikėtina, kad rangovas taip pat toliau tobulins programinę įrangą ir leis naudotis jos atnaujinimais bei patobulinimais, taip pat perkančiajai organizacijai, taigi ji gaus iš to naudos (galbūt tuo atveju, jei bus sudaryta techninės priežiūros sutartis). |
| --- | --- |

—

jeigu rangovas vėliau galės suteikti programinės įrangos licencijas kitiems klientams, tikėtina, kad rangovas taip pat toliau tobulins programinę įrangą ir leis naudotis jos atnaujinimais bei patobulinimais, taip pat perkančiajai organizacijai, taigi ji gaus iš to naudos (galbūt tuo atveju, jei bus sudaryta techninės priežiūros sutartis).

Tuo atveju, kai viešasis pirkėjas palieka IN rangovui, sutartyje reikėtų ypač daug dėmesio skirti šiems dalykams:

| — | licencija, kurioje bus nurodytos administravimo institucijos teisės naudotis programine įranga, turėtų apimti teisę:






  — | daryti reikiamas jos kopijas vidaus paskirstymo, archyvavimo, atsarginių kopijų saugojimo, testavimo ir kitoms reikmėms; |
| --- | --- | --- |

—

licencija, kurioje bus nurodytos administravimo institucijos teisės naudotis programine įranga, turėtų apimti teisę:

—

daryti reikiamas jos kopijas vidaus paskirstymo, archyvavimo, atsarginių kopijų saugojimo, testavimo ir kitoms reikmėms;

| — | ateityje pritaikyti programinę įrangą (taip pat techninės priežiūros ir klaidų ištaisymo tikslais) ir turėti galimybę pavesti tretiesiems asmenims atlikti šiuos pritaikymo ir priežiūros darbus; |
| --- | --- |

—

ateityje pritaikyti programinę įrangą (taip pat techninės priežiūros ir klaidų ištaisymo tikslais) ir turėti galimybę pavesti tretiesiems asmenims atlikti šiuos pritaikymo ir priežiūros darbus;

| — | gauti visus techninius dokumentus ir pirminius programų tekstus, kad būtų galima veiksmingai pritaikyti programinę įrangą (ir nebūtų priklausomybės nuo tolesnės rangovo veiklos); |
| --- | --- |

—

gauti visus techninius dokumentus ir pirminius programų tekstus, kad būtų galima veiksmingai pritaikyti programinę įrangą (ir nebūtų priklausomybės nuo tolesnės rangovo veiklos);

| — | suteikti savo rangovams ir subrangovams (pvz., veiklos rangos atveju) prieigą prie tos programinės įrangos dėl su jų užduotimi perkančiajai organizacijai susijusių poreikių; |
| --- | --- |

—

suteikti savo rangovams ir subrangovams (pvz., veiklos rangos atveju) prieigą prie tos programinės įrangos dėl su jų užduotimi perkančiajai organizacijai susijusių poreikių;

| — | ir, galbūt, kai reikia, perkančioji organizacija turėtų turėti teisę padaryti tą programinę įrangą prieinamą kai kurioms kitoms valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

—

ir, galbūt, kai reikia, perkančioji organizacija turėtų turėti teisę padaryti tą programinę įrangą prieinamą kai kurioms kitoms valdžios institucijoms;

| — | tačiau licencija neturėtų suteikti galimybės naudoti programinę įrangą komerciniais tikslais ar teisės padaryti tą programinę įrangą prieinamą kitiems naudotojams, kurie nėra įgaliotieji naudotojai; be to, viešojo administravimo institucijai turėtų būti uždrausta suteikti prieigą prie tos programinės įrangos pagal atvirąją licenciją; |
| --- | --- |

—

tačiau licencija neturėtų suteikti galimybės naudoti programinę įrangą komerciniais tikslais ar teisės padaryti tą programinę įrangą prieinamą kitiems naudotojams, kurie nėra įgaliotieji naudotojai; be to, viešojo administravimo institucijai turėtų būti uždrausta suteikti prieigą prie tos programinės įrangos pagal atvirąją licenciją;

| — | sutartyje turi būti nurodytas licencijos galiojimo laikotarpis (pvz., visa autorių teisių apsaugos trukmė) ir geografinė taikymo sritis (pvz., visas pasaulis); būtų logiška, kad tokia licencija nebūtų išimtinė (nes kitaip rangovas negalėtų komercializuoti programinės įrangos ir suteikti jos naudojimo licencijų kitiems klientams); |
| --- | --- |

—

sutartyje turi būti nurodytas licencijos galiojimo laikotarpis (pvz., visa autorių teisių apsaugos trukmė) ir geografinė taikymo sritis (pvz., visas pasaulis); būtų logiška, kad tokia licencija nebūtų išimtinė (nes kitaip rangovas negalėtų komercializuoti programinės įrangos ir suteikti jos naudojimo licencijų kitiems klientams);

| — | gali reikėti papildomų nuostatų, kad būtų išvengta susisaistymo su tiekėju ir perkančioji organizacija galėtų plėtros projekto pabaigoje tapti visiškai nepriklausoma nuo plėtotojo ir turėtų galimybę tęsti projektą vien savo vidaus pajėgumais ar bendradarbiaudama su kitu rangovu (susigrąžinamumo klausimas). Šiuo tikslu gali reikėti gauti visą techninę informaciją apie programinę įrangą, mokyti vidaus darbuotojus, turėti išsamią informaciją apie ankstesnę trečiųjų asmenų turėtą medžiagą ir kt.; |
| --- | --- |

—

gali reikėti papildomų nuostatų, kad būtų išvengta susisaistymo su tiekėju ir perkančioji organizacija galėtų plėtros projekto pabaigoje tapti visiškai nepriklausoma nuo plėtotojo ir turėtų galimybę tęsti projektą vien savo vidaus pajėgumais ar bendradarbiaudama su kitu rangovu (susigrąžinamumo klausimas). Šiuo tikslu gali reikėti gauti visą techninę informaciją apie programinę įrangą, mokyti vidaus darbuotojus, turėti išsamią informaciją apie ankstesnę trečiųjų asmenų turėtą medžiagą ir kt.;

| — | kartu su licencija gali būti naudinga sudaryti techninės priežiūros sutartį su tiekėju; mažų mažiausiai vertėtų apsvarstyti teisę naudotis rangovo atliekamais programinės įrangos patobulinimais; |
| --- | --- |

—

kartu su licencija gali būti naudinga sudaryti techninės priežiūros sutartį su tiekėju; mažų mažiausiai vertėtų apsvarstyti teisę naudotis rangovo atliekamais programinės įrangos patobulinimais;

| — | sutartyje turėtų būti aiškiai numatyta, kaip bus naudojama ankstesnė programinė įranga kartu su programine įranga, kuri sukurta kaip galutinis rezultatas, kad būtų aiškios perkančiosios organizacijos teisės (įskaitant finansines sąlygas) naudotis tokiais ankstesnės programinės įrangos elementais (kurie gali priklausyti rangovui ar tretiesiems asmenims). |
| --- | --- |

—

sutartyje turėtų būti aiškiai numatyta, kaip bus naudojama ankstesnė programinė įranga kartu su programine įranga, kuri sukurta kaip galutinis rezultatas, kad būtų aiškios perkančiosios organizacijos teisės (įskaitant finansines sąlygas) naudotis tokiais ankstesnės programinės įrangos elementais (kurie gali priklausyti rangovui ar tretiesiems asmenims).

Duomenys ir duomenų bazės

Kai kvietimo pateikti pasiūlymus rezultatai yra duomenys, duomenų rinkiniai ar duomenų bazės, atitinkama viešoji institucija turėtų skirti ypač daug dėmesio tam, kaip kvietime pateikti pasiūlymus turėtų būti suformuluotos IN nuostatos.

Daugeliu atvejų duomenų rinkinius jau galima gauti iš esamo duomenų teikėjo (ar duomenų skelbėjo). Tokiais atvejais įprastas modelis bus licencinė sutartis su duomenų teikėju, o Atvirųjų duomenų direktyva tokiems duomenų rinkiniams nebus taikoma. Atitinkama viešoji institucija vis vien turėtų stengtis, neperžengdama viešųjų pirkimų taisyklėmis nustatytų ribų, derėtis ir įsitikinti, kad įprasti pagal tokią licenciją nustatomi apribojimai yra suderinami su jos tikslais (ypač dėl dalijimosi duomenimis su kai kuriais kitais viešaisiais subjektais, su kuriais viešajam pirkėjui reikia bendradarbiauti, arba su kitais rangovais, dirbantiems tam viešajam pirkėjui pagal tuo metu vykdomas ar būsimas viešųjų pirkimų sutartis).

Kai atitinkami duomenys nėra prieinami rinkoje, sutarties rezultatai bus duomenys, kuriuos pirma reikės surinkti, ir (arba) nauja duomenų bazė, kurią reikės sukurti. Tokiu atveju kyla klausimas, ar atitinkama viešoji institucija turėtų įgyti tų duomenų rinkinių IN, ar palikti ją rangovui.

Šiame rekomendaciniame dokumente iš tiesų rekomenduojama visada, kai tai pagrįsta, palikti IN rangovui. Tačiau šis „IN palikimo rangovui“ argumentas, nurodytas 4.1.7 skirsnyje, turėtų būti taikomas itin atsargiai tada, kai gaunami rezultatai yra duomenys; programinė įranga paprastai yra „vienos paskirties“priemonė, tačiau duomenys gali būti laikomi informacija, tinkama „įvairioms reikmėms“, taigi priimant sprendimą dėl IN priskyrimo turėtų būti svarbūs ir skaidrumo bei atskaitomybės aspektai, ir Atvirųjų duomenų direktyvos principai bei jos nuostatų logika (be kita ko, dėl vadinamųjų „didelės vertės duomenų rinkinių“; žr. Atvirųjų duomenų direktyvos 14 straipsnį), ir tuo remiantis gali būti reikalaujama, kad duomenų nuosavybė (IN ar kiti kontrolės mechanizmai) būtų suteikta perkančiajai organizacijai (5).

Bet kuris viešasis pirkėjas turi kruopščiai apsvarstyti klausimą, ar jis nori padaryti atitinkamus duomenis prieinamus kaip „atviruosius duomenis“; gali būti įvairių priežasčių, kodėl viešoji institucija gali norėti tai padaryti, pavyzdžiui:

| — | duomenys renkami pagal politikos iniciatyvą ir šie duomenys turi būti „atviri“ dėl skaidrumo ir atskaitomybės priežasčių; |
| --- | --- |

—

duomenys renkami pagal politikos iniciatyvą ir šie duomenys turi būti „atviri“ dėl skaidrumo ir atskaitomybės priežasčių;

| — | viešasis pirkėjas nori leisti tais duomenimis nemokamai naudotis privačioms įmonėms, pavyzdžiui, startuoliams, kad paskatintų kurti naujus produktus ir paslaugas. |
| --- | --- |

—

viešasis pirkėjas nori leisti tais duomenimis nemokamai naudotis privačioms įmonėms, pavyzdžiui, startuoliams, kad paskatintų kurti naujus produktus ir paslaugas.

Todėl turėtų būti svarstomas klausimas, ar reikia, ar nereikia, kad IN priklausytų pirkėjui. Šiuo atžvilgiu reikėtų prisiminti, kad ES duomenų bazių direktyvoje (6) teisėtiems duomenų bazių naudotojams yra suteiktos tam tikros būtinosios teisės, ir bet kokios sutarčių nuostatos, prieštaraujančios šioms būtinosioms teisėms, neturi galios (7); todėl viešasis pirkėjas turės šias teises, nors vien to daugeliu atvejų nepakaks jo būsimų poreikių tenkinimui užtikrinti.

Jeigu viešasis pirkėjas nuspręstų palikti intelektinės nuosavybės teises rangovui, reikėtų atkreipti dėmesį į šiuos dalykus:

| — | kai kuriais atvejais gali atsitikti taip, kad privačiam rangovui bus suteikta tam tikra monopolija valdyti duomenų rinkinius, ir gali būti atvejų, kai tai nepageidaujama. Net jei dėl šios priežasties rangovo pasiūlymo kaina būtų mažesnė (negu perduodant nuosavybę administravimo institucijai), atitinkama administravimo institucija turėtų apsvarstyti, ar tuo konkrečiu atveju toks finansinis pranašumas yra pakankama priežastis palikti IN rangovui; |
| --- | --- |

—

kai kuriais atvejais gali atsitikti taip, kad privačiam rangovui bus suteikta tam tikra monopolija valdyti duomenų rinkinius, ir gali būti atvejų, kai tai nepageidaujama. Net jei dėl šios priežasties rangovo pasiūlymo kaina būtų mažesnė (negu perduodant nuosavybę administravimo institucijai), atitinkama administravimo institucija turėtų apsvarstyti, ar tuo konkrečiu atveju toks finansinis pranašumas yra pakankama priežastis palikti IN rangovui;

| — | tam tikrais atvejais duomenys renkami naudojant jutiklius, kuriuos leidžiama įrengti viešosiose erdvėse ar viešojoje infrastruktūroje (gatvėse, geležinkeliuose ar kt.), arba duomenys gali būti renkami tik gavus administracijos leidimą (pvz., viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, valstybinių įmonių ar komunalinių paslaugų sektoriaus koncesijos atveju). Visais tokiais atvejais dažnai bus pageidautina užtikrinti, kad atitinkami duomenys būtų prieinami kaip atvirieji duomenys, ir tai gali būti daroma viešojo administravimo institucijos iniciatyva arba vykdant nustatytą rangovo prievolę; |
| --- | --- |

—

tam tikrais atvejais duomenys renkami naudojant jutiklius, kuriuos leidžiama įrengti viešosiose erdvėse ar viešojoje infrastruktūroje (gatvėse, geležinkeliuose ar kt.), arba duomenys gali būti renkami tik gavus administracijos leidimą (pvz., viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, valstybinių įmonių ar komunalinių paslaugų sektoriaus koncesijos atveju). Visais tokiais atvejais dažnai bus pageidautina užtikrinti, kad atitinkami duomenys būtų prieinami kaip atvirieji duomenys, ir tai gali būti daroma viešojo administravimo institucijos iniciatyva arba vykdant nustatytą rangovo prievolę;

| — | kartais duomenys taip pat gali būti laikomi atitinkančiais viešąjį interesą. Tokiais atvejais, net jeigu norėdama įgyti visišką duomenų kontrolę administravimo institucija turi mokėti didesnę kainą rangovui, gali būti verta sumokėti tą kainą, visų pirma siekiant skatinti naujas ir inovacines prietaikas bei paslaugas. Kitaip administravimo institucijai vėliau gali tekti pakartotinai derėtis dėl teisės gauti duomenis, kuriuos turi privati įmonė, nors to būtų buvę galima išvengti iš pat pradžių užtikrinant duomenų nuosavybės įgijimą. |
| --- | --- |

—

kartais duomenys taip pat gali būti laikomi atitinkančiais viešąjį interesą. Tokiais atvejais, net jeigu norėdama įgyti visišką duomenų kontrolę administravimo institucija turi mokėti didesnę kainą rangovui, gali būti verta sumokėti tą kainą, visų pirma siekiant skatinti naujas ir inovacines prietaikas bei paslaugas. Kitaip administravimo institucijai vėliau gali tekti pakartotinai derėtis dėl teisės gauti duomenis, kuriuos turi privati įmonė, nors to būtų buvę galima išvengti iš pat pradžių užtikrinant duomenų nuosavybės įgijimą.

Taip pat bus tokių atvejų, kai kvietimo pateikti pasiūlymus pagrindinis objektas bus ne duomenys, o nauja įranga arba naujos paslaugos, ir kai duomenys bus gaminami arba gaunami kaip pradėtų teikti naujų paslaugų ar naujos įrangos naudojimo rezultatas ar šalutinis produktas. Dėl to taip pat reikia atidžiai apsvarstyti klausimą, ar geriau nuosavybė, ar licencija, ir reikėtų atsižvelgti į pirmiau išvardytus aspektus.

Tyrimai ir dokumentai

Kai kvietimo pateikti pasiūlymus rezultatas yra tyrimas, skirtas naudoti pagal būsimą politikos iniciatyvą ar programą arba skirtas esamos politikos ar programos poveikiui vertinti, įprasta tokio tyrimo IN forma būtų autorių teisės. Jeigu autorių teisės būtų paliktos rangovui, tai reikštų, kad rangovas turėtų teisę spręsti, kada, kaip ir kokiomis sąlygomis galima paskelbti tą tyrimą, ir kt.

Todėl apskritai nerekomenduojama tokiais atvejais palikti IN rangovui. Taip yra dėl kelių priežasčių:

| — | viešasis pirkėjas įgyja visišką laisvę paskelbti dokumentą ir leisti juo pakartotinai naudotis dėl skaidrumo ir atskaitomybės priežasčių, kartu gerbiant rangovo interesus ir teises būti nurodytam dokumente kaip jo autoriui (dėl reputacijos ir prestižo); |
| --- | --- |

—

viešasis pirkėjas įgyja visišką laisvę paskelbti dokumentą ir leisti juo pakartotinai naudotis dėl skaidrumo ir atskaitomybės priežasčių, kartu gerbiant rangovo interesus ir teises būti nurodytam dokumente kaip jo autoriui (dėl reputacijos ir prestižo);

| — | tipinis rangovas dažnai yra universitetas, konsultacinių paslaugų įmonė, teisės paslaugų įmonė arba tyrimų centras; paprastai jie yra daugiausia suinteresuoti tuo, kad būtų nurodyti kaip tyrimo autoriai (dėl reputacijos ir prestižo priežasčių); toks rangovas kartais pats neturi išteklių organizuoti tyrimo paskelbimą ir dažnai nesitiki gauti didelių tiesioginių finansinių pajamų iš tyrimo paskelbimo, o susijusios pajamos paprastai nebūtų labai reikšmingos; |
| --- | --- |

—

tipinis rangovas dažnai yra universitetas, konsultacinių paslaugų įmonė, teisės paslaugų įmonė arba tyrimų centras; paprastai jie yra daugiausia suinteresuoti tuo, kad būtų nurodyti kaip tyrimo autoriai (dėl reputacijos ir prestižo priežasčių); toks rangovas kartais pats neturi išteklių organizuoti tyrimo paskelbimą ir dažnai nesitiki gauti didelių tiesioginių finansinių pajamų iš tyrimo paskelbimo, o susijusios pajamos paprastai nebūtų labai reikšmingos;

| — | tokie dokumentai dažnai pasižymės tam tikru apibendrinamojo pobūdžio turiniu – tai reiškia, kad juose iš esmės nebus išsamios ir naujos technologinės informacijos, kuri galėtų paskatinti kurti naujus produktus ar paslaugas (pvz., dokumentai, rengiami pagal sutartis dėl ekonomikos, teisės ar politikos tyrimų. |
| --- | --- |

—

tokie dokumentai dažnai pasižymės tam tikru apibendrinamojo pobūdžio turiniu – tai reiškia, kad juose iš esmės nebus išsamios ir naujos technologinės informacijos, kuri galėtų paskatinti kurti naujus produktus ar paslaugas (pvz., dokumentai, rengiami pagal sutartis dėl ekonomikos, teisės ar politikos tyrimų.

Tad nors perkančioji organizacija turėtų užtikrinti, kad jai atitektų tyrimo IN, sutartimi neturėtų būti nepagrįstai apribota rangovo galimybė naudotis atliekant tyrimą įgyta patirtimi, žiniomis ar kompetencija (su sąlyga, kad tai darant nebūtų atskleidžiama perkančiosios organizacijos konfidenciali informacija), nes būtent iš to galima tikėtis potencialios su inovacijomis susijusios naudos.

Pirmiau apibūdinta argumentacija galėtų būti kitokia dėl dokumentų, kurie parengiami pagal sutartį atliekant labiau techninio pobūdžio užduotis (pvz., naujo techninio projekto galimybių studijos rezultatų ataskaita ar prototipo kūrimo techninės specifikacijos). Šiuo atveju, priešingai nei dėl bendro pobūdžio ar politikos dokumentų, gali būti svarbios ne vien autorių teisės – dar svarbesnės gali būti pramoninės nuosavybės teisės (pvz., patentai, dizaino teisės, komercinės paslaptys ar kt.). Šiuo atveju viešasis pirkėjas turėtų atsižvelgti į pirmesniuose skirsniuose aptartus klausimus dėl IN palikimo rangovui dėl galimų inovacijų, apibūdintų dokumente (pvz., patentai dėl išradimų ir autorių teisės dėl programinės įrangos ar duomenų bazių, apibūdintų dokumente). Jeigu tikslas yra dokumente apibūdintų rezultatų komercializacija, rekomenduojama, kad viešasis pirkėjas paliktų rangovui galimybę, kai reikia, apsaugoti INT (pvz., pateikti patento paraišką), ir viešasis pirkėjas turėtų apsvarstyti, ar galima viešai paskelbti tą dokumento dalį, kuri nėra saugoma INT ar neskelbtina komercinė informacija.

Perkančioji organizacija turėtų apsvarstyti, ar jai reikia kartu su tyrimu gauti pirminius neapdorotus duomenis, kurie gali būti surinkti arba parengti atliekant tyrimą, taip pat ar jai reikia įgyti tokių duomenų ar jų rinkinių IN, ar galima IN palikti rangovui (ir gauti vien teisę naudoti tuos duomenis vidaus reikmėms).

Dizainas, logotipai, kūrybinės užduotys, komunikacijai skirta medžiaga

Sutarties rezultatai, kurie yra dizaino kūriniai, logotipai, prekių ženklai ar panašūs skiriamieji ženklai bei komunikacijai skirta medžiaga (kaip antai kaip garso, vaizdo ar socialinės žiniasklaidos medžiaga) ir kurie yra tiekėjų kūrybinio darbo rezultatas, taip pat yra saugomi autorių teisių.

Kai kvietimo pateikti pasiūlymus rezultatai yra logotipai, prekių ženklai ar panašūs skiriamieji ženklai arba komunikacijai skirta medžiaga, nėra svarių argumentų, dėl kurių rangovui turėtų būti leista pasilikti IN:

| — | viešojo administravimo institucijai paprastai reikės gebėti kontroliuoti šių logotipų, prekių ženklų ir kt. naudojimą (būtent tai ir sudaro prekių ženklų registracijos esmę), todėl reikia, kad ji taptų jų savininke; |
| --- | --- |

—

viešojo administravimo institucijai paprastai reikės gebėti kontroliuoti šių logotipų, prekių ženklų ir kt. naudojimą (būtent tai ir sudaro prekių ženklų registracijos esmę), todėl reikia, kad ji taptų jų savininke;

| — | dar svarbiau tai, kad tokie rezultatai, nors gali būti labai kūrybiški, paprastai nėra laikomi prisidedančiais prie „inovacijų“, taigi, palikus IN rangovui, iš to nebūtų gauta naudos, kurios įprastai tikimasi iš inovacijų (susijusios su visuomeniniu poveikiu, darbo vietų kūrimu ar kt.) |
| --- | --- |

—

dar svarbiau tai, kad tokie rezultatai, nors gali būti labai kūrybiški, paprastai nėra laikomi prisidedančiais prie „inovacijų“, taigi, palikus IN rangovui, iš to nebūtų gauta naudos, kurios įprastai tikimasi iš inovacijų (susijusios su visuomeniniu poveikiu, darbo vietų kūrimu ar kt.)

---

(1)  Šios papildomos teisės standartiškai įtraukiamos į ES finansuojamus ikiprekybinius viešuosius pirkimus. Daugiau informacijos: http://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/gm/h2020-guide-pcp-procurement-docs_en.docx.

(2)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/24/EB dėl kompiuterių programų teisinės apsaugos (kodifikuota redakcija) (OL L 111, 2009 5 5, p. 16).

(3)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1024 dėl atvirųjų duomenų ir viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (OL L 172, 2019 6 26, p. 56).

(4)  Pavyzdžiui, Prancūzija taiko programinei įrangai Atvirųjų duomenų direktyvos principus (https://www.data.gouv.fr/fr/).

(5)  Kai šiame dokumente minima „duomenų nuosavybė“, tai turėtų būti suprantama ne siaurąja „teisinės nuosavybės“ prasme, o kaip nustatytos prerogatyvos, teikiančios galimybę kontroliuoti duomenų eksploatavimą ir naudojimą.

(6)  Direktyva 96/9/EB dėl duomenų bazių teisinės apsaugos (OL L 77, 1996 3 27, p. 20) (ES duomenų bazių direktyva).

(7)  Žr. ES duomenų bazių direktyvos 15 straipsnį (Kai kurių nuostatų galiojimas).

---

II PRIEDAS

Tiekėjų kvietimo dalyvauti pavyzdžiai

Šie pavyzdiniai kvietimo tekstai gali būti siunčiami tiekėjams siekiant juos informuoti, kad perkančioji organizacija nori jos pakviesti į rinkos dalyvių susitikimą. Pateikiami pavyzdžiai dėl:

| A. | dalyvių grupės susitikimo, kai į vieną susitikimą kartu kviečiami keli tiekėjai; |
| --- | --- |

A.

dalyvių grupės susitikimo, kai į vieną susitikimą kartu kviečiami keli tiekėjai;

| B. | susitikimo su individualiu dalyviu, kai perkančioji organizacija atskirai susitinka su kiekvienu tiekėju. |
| --- | --- |

B.

susitikimo su individualiu dalyviu, kai perkančioji organizacija atskirai susitinka su kiekvienu tiekėju.

Svarbu, kad kvietime būtų pateikta visa aktuali informacija apie šį procesą ir kaip jis įeina į bendrąją viešųjų pirkimų procedūrą.

A.   Dalyvių grupės susitikimas – kvietimo pavyzdžio tekstas

Gerb. ...

[Perkančiosios organizacijos pavadinimas]... rengiasi pradėti viešojo pirkimo konkursą dėl... [bendras perkamo dalyko rinkos ar geografinės srities apibūdinimas, pvz., sutartis dėl autobusų pirkimo Bukarešto miesto savivaldybei].

Šiomis aplinkybėmis norime susitikti su šios srities tiekėjų atstovais, kad išsamiai išdėstytume būsimos procedūros eigą ir suprastume šiai konkrečiai rinkai aktualius dalykus ir jos potencialą.

Ketiname surengti grupės susitikimą, kuriame dalyvaus keli tiekėjai, ir norėtume pakviesti jus dalyvauti [įrašyti datą ir laiką] [įrašyti adresą].

Būtume dėkingi, jei prieš susitikimą pateiktumėte: i) dalyvausiančių atstovų (ne daugiau kaip dviejų asmenų) kontaktinius duomenis ir ii) užpildytą klausimyną, kuris pridedamas prie šio laiško; reikėtų tai pateikti iki [įrašyti datą ir laiką, iki kada tikimasi gauti informaciją].

Užpildytus klausimynus ir bet kokią kitą iš anksto jūsų pateiktą informaciją administracija saugos ir laikys konfidencialia. Perkančioji organizacija viso susitikimo metu rašysis pastabas, tačiau, siekiant konfidencialumo, jokios pastabos ar atsiliepimai nebus susieti su konkrečiu fiziniu asmeniu, nebent būtų paprašyta kitaip.

Iš anksto dėkojame už jūsų dalyvavimą šioje iniciatyvoje ištirti rinką.

Jei turite klausimų, nedvejokite kreiptis į mus: [įrašyti atitinkamus kontaktinius duomenis].

Pagarbiai

...

B.   Susitikimas su individualiu dalyviu – kvietimo pavyzdžio tekstas

Gerb. ...

[įrašyti perkančiosios organizacijos pavadinimą] ... rengiasi pradėti viešojo pirkimo konkursą dėl... [bendras perkamo dalyko rinkos ar geografinės srities apibūdinimas, pvz., sutartis dėl autobusų pirkimo Bukarešto miesto savivaldybei].

Šiomis aplinkybėmis norime susitikti su šios srities tiekėjų atstovais, kad išsamiai išdėstytume būsimos procedūros eigą ir suprastume šiai konkrečiai rinkai aktualius dalykus ir jos potencialą.

Norime pakviesti jus į susitikimą, kad išsamiau aptartume jūsų nuomonę, patirtį ir žinias; susitikimas vyks [įrašyti datą ir laiką] [įrašyti adresą].

Būtume dėkingi, jei prieš susitikimą pateiktumėte: i) dalyvausiančių atstovų (ne daugiau kaip dviejų asmenų) kontaktinius duomenis ir ii) užpildytą klausimyną, kuris pridedamas prie šio laiško; reikėtų tai pateikti iki [įrašyti datą ir laiką, iki kada tikimasi gauti informaciją].

Užpildytus klausimynus ir bet kokią kitą iš anksto arba susitikimo metu jūsų pateiktą informaciją administracija saugos ir laikys konfidencialia.

Iš anksto dėkojame už jūsų dalyvavimą šioje iniciatyvoje ištirti rinką.

Jei turite bet kokių klausimų, nedvejokite kreiptis į mus [įrašyti atitinkamus kontaktinius duomenis].

Pagarbiai

...

---

III PRIEDAS

Susitikimui su tiekėjais skirto klausimyno šablonas (1)

Šio klausimyno šablono paskirtis yra padėti pirkėjams įgyti įžvalgų apie novatorišką tiekėją, įskaitant, pavyzdžiui, startuolius ar novatoriškas MVĮ, galbūt prieš susitikimą.

Pasikeitimą informacija per pokalbį galima skirstyti į tris temas:

| — | 1 tema. Tikslinės kategorijos identifikavimas: MVĮ ar vidutinio dydžio įmonės, didelės įmonės ar kt.
  Šiame skirsnyje siekiama tinkamai apibūdinti pagrindinius ekonominės veiklos vykdytojo (-ų) duomenis. |
| --- | --- |

—

1 tema. Tikslinės kategorijos identifikavimas: MVĮ ar vidutinio dydžio įmonės, didelės įmonės ar kt.

Šiame skirsnyje siekiama tinkamai apibūdinti pagrindinius ekonominės veiklos vykdytojo (-ų) duomenis.

| — | 2 tema. Tiekėjo integracijos į inovacijų ekosistemą vertinimas
  Šiame skirsnyje siekiama įvertinti tiekėjo integracijos į inovacijų ekosistemą lygį. |
| --- | --- |

—

2 tema. Tiekėjo integracijos į inovacijų ekosistemą vertinimas

Šiame skirsnyje siekiama įvertinti tiekėjo integracijos į inovacijų ekosistemą lygį.

| — | 3 tema. Siūlomo inovacinio sprendimo brandos lygio nustatymas
  Šiame skirsnyje siekiama nustatyti pagrindines tiekėjo siūlomo inovacinio sprendimo charakteristikas. |
| --- | --- |

—

3 tema. Siūlomo inovacinio sprendimo brandos lygio nustatymas

Šiame skirsnyje siekiama nustatyti pagrindines tiekėjo siūlomo inovacinio sprendimo charakteristikas.

| — | 4 tema. Inovacinio sprendimo apibūdinimas
  Šiame skirsnyje pirkėjas gali nurodyti atitinkamą inovacijų sektorių. |
| --- | --- |

—

4 tema. Inovacinio sprendimo apibūdinimas

Šiame skirsnyje pirkėjas gali nurodyti atitinkamą inovacijų sektorių.

| Įmonės pavadinimas: | |
| --- | --- |
| Įmonės svetainė: | |
| Inovacijos pobūdis: | |
| Pokalbis su tiekėju







  — | Pokalbio data: |

Įmonės pavadinimas:

Įmonės svetainė:

Inovacijos pobūdis:

Pokalbis su tiekėju

—

Pokalbio data:

| — | Pirkėjo pavadinimas: |
| --- | --- |

—

Pirkėjo pavadinimas:

| — | Įmonės kontaktinio asmens vardas ir pavardė: |
| --- | --- |

—

Įmonės kontaktinio asmens vardas ir pavardė:

| I. Įmonės kategorija | Pagrindiniai duomenys | Pastabos |
| --- | --- | --- |
| Įsteigimo metai


  Bendras darbuotojų skaičius

  - kiek iš jų yra inžinieriai, mokslinių tyrimų ir plėtros darbuotojai
  - kiek iš jų dirba prekybos srityje | | |
| Metinė apyvarta







  — | N-3 |

I. Įmonės kategorija

Pagrindiniai duomenys

Pastabos

Įsteigimo metai

Bendras darbuotojų skaičius

- kiek iš jų yra inžinieriai, mokslinių tyrimų ir plėtros darbuotojai

- kiek iš jų dirba prekybos srityje

Metinė apyvarta

—

N-3

| — | N-2 |
| --- | --- |

—

N-2

| — | N-1 |
| --- | --- |

—

N-1

Įmonės rūšis

| — | Startuolis |
| --- | --- |

—

Startuolis

| — | Labai maža įmonė |
| --- | --- |

—

Labai maža įmonė

| — | MVĮ |
| --- | --- |

—

MVĮ

| — | Vidutinė įmonė |
| --- | --- |

—

Vidutinė įmonė

| — | Didelė įmonė |
| --- | --- |

—

Didelė įmonė

Įmonės identifikacinis numeris

Pagrindinės buveinės adresas

Kontaktai (vardas, pavardė ir pašto adresas)

Direktorius

Už prekybos ryšius atsakingas darbuotojas (kai tinka)

Bet kokios turimos rekomendacijos

Privačiojo sektoriaus

Viešojo sektoriaus

Centrinis pirkimo skyrius (kai tinka)

Ar šiuo metu eksportuojate į:

Europą

Afriką

Aziją

Šiaurės Ameriką

Pietų Ameriką

Okeaniją

| II. Inovacijų ekosistema | Pagrindiniai duomenys | Pastabos |
| --- | --- | --- |
| Integracija tinkle (galimi keli atsakymai)

  Ar esate kurios nors iš šių organizacijų narys? (nurodyti pavadinimą)






  — | konkurencinio klasterio |

II. Inovacijų ekosistema

Pagrindiniai duomenys

Pastabos

Integracija tinkle (galimi keli atsakymai)

Ar esate kurios nors iš šių organizacijų narys? (nurodyti pavadinimą)

—

konkurencinio klasterio

| — | inkubatoriaus |
| --- | --- |

—

inkubatoriaus

| — | klasterio |
| --- | --- |

—

klasterio

| — | inžinerinių kūrybinių dirbtuvių / gyvosios laboratorijos |
| --- | --- |

—

inžinerinių kūrybinių dirbtuvių / gyvosios laboratorijos

| — | bendradarbystės erdvės |
| --- | --- |

—

bendradarbystės erdvės

| — | universiteto pumpurinės įmonės |
| --- | --- |

—

universiteto pumpurinės įmonės

| — | profesinės organizacijos arba profesinės sąjungos |
| --- | --- |

—

profesinės organizacijos arba profesinės sąjungos

| — | daugiadalykės inovacijų programos |
| --- | --- |

—

daugiadalykės inovacijų programos

| — | kita |
| --- | --- |

—

kita

| — | privačių bankų |
| --- | --- |

—

privačių bankų

Ar gaunate:

| — | mokesčių kreditą inovacijoms |
| --- | --- |

—

mokesčių kreditą inovacijoms

| — | dotacijas (departamentų, regionų) |
| --- | --- |

—

dotacijas (departamentų, regionų)

| — | privačias investicijas |
| --- | --- |

—

privačias investicijas

| — | sutelktinį finansavimą |
| --- | --- |

—

sutelktinį finansavimą

Partnerystė mokslinių tyrimų srityje

Jei yra, nurodyti pavadinimą

| — | Laboratorija |
| --- | --- |

—

Laboratorija

| — | universitetas |
| --- | --- |

—

universitetas

| — | kita |
| --- | --- |

—

kita

Mokslinių tyrimų ir plėtros veiklai tenkanti visų išlaidų dalis

(vidurkis per trejus paskutinius finansinius metus)

Moksliniams tyrimams skirto vidaus skyriaus ar padalinio buvimas

| — | Yra (nurodyti atitinkamų darbuotojų skaičių) |
| --- | --- |

—

Yra (nurodyti atitinkamų darbuotojų skaičių)

| — | Nėra |
| --- | --- |

—

Nėra

Įgyti specialūs ženklai, apdovanojimai

| — | Yra (nurodyti atitinkamų darbuotojų skaičių) |
| --- | --- |

—

Yra (nurodyti atitinkamų darbuotojų skaičių)

| — | Nėra |
| --- | --- |

—

Nėra

Suteikti patentai (nacionaliniai, tarptautiniai)

| — | Yra (nurodyti atitinkamų darbuotojų skaičių) |
| --- | --- |

—

Yra (nurodyti atitinkamų darbuotojų skaičių)

Išimtinės teisės (dominuojanti padėtis konkurentų atžvilgiu)

| III. Inovacijų charakteristikos | Pagrindiniai duomenys | Pastabos |
| --- | --- | --- |
| Inovacijos tipas
   (2)







  — | Nedidelė |

III. Inovacijų charakteristikos

Pagrindiniai duomenys

Pastabos

Inovacijos tipas
   (2)

—

Nedidelė

| — | Palaipsnė |
| --- | --- |

—

Palaipsnė

| — | Perversminė







  — | Technologijos |
| --- | --- | --- |

—

Perversminė

—

Technologijos

| — | Produkto |
| --- | --- |

—

Produkto

| — | Paslaugų |
| --- | --- |

—

Paslaugų

| — | Įprastos praktikos |
| --- | --- |

—

Įprastos praktikos

| — | Proceso ar organizacijos |
| --- | --- |

—

Proceso ar organizacijos

| — | Rinkodaros |
| --- | --- |

—

Rinkodaros

| — | Verslo modelio |
| --- | --- |

—

Verslo modelio

| — | Socialinė inovacija |
| --- | --- |

—

Socialinė inovacija

Inovacijos brandos lygis

Sukurta vidaus ištekliais

| — | Sėkmingas prototipas |
| --- | --- |

—

Sėkmingas prototipas

| — | Industrializacija |
| --- | --- |

—

Industrializacija

| — | Rinkodara bent 2 metus |
| --- | --- |

—

Rinkodara bent 2 metus

| — | Platinimas |
| --- | --- |

—

Platinimas

| — | Aptarnavimas po pardavimo |
| --- | --- |

—

Aptarnavimas po pardavimo

Sukurta naudojantis išorės partnerystės ryšiais

| — | Sėkmingas prototipas |
| --- | --- |

—

Sėkmingas prototipas

| — | Industrializacija |
| --- | --- |

—

Industrializacija

| — | Rinkodara bent 2 metus |
| --- | --- |

—

Rinkodara bent 2 metus

| — | Platinimas |
| --- | --- |

—

Platinimas

| — | Aptarnavimas po pardavimo |
| --- | --- |

—

Aptarnavimas po pardavimo

Industrializacijos metodai

Partnerystė su pramone

| — | Yra (nurodyti susijusių darbuotojų skaičių) |
| --- | --- |

—

Yra (nurodyti susijusių darbuotojų skaičių)

| — | Nėra |
| --- | --- |

—

Nėra

Planuojama plėtra

| — | pirmoji serija |
| --- | --- |

—

pirmoji serija

| — | terminai |
| --- | --- |

—

terminai

| — | kiekis |
| --- | --- |

—

kiekis

| IV. Inovacinio sprendimo apibūdinimas |
| --- |
| Įmonės pateikiama informacija | |

IV. Inovacinio sprendimo apibūdinimas

Įmonės pateikiama informacija

| V. Analizė ir apibendrinimas (šią dalį pildo pirkėjas) | Pastabos |
| --- | --- |
| Subjekto potencialas

  Ar yra integracija į inovacijų ekosistemą?


taip

ne
  Mokslinių tyrimų ir plėtros intensyvumas (daugiau kaip 15 %)
  Pirmoji rekomendacija

  Siūlomo produkto ir (arba) paslaugos potencialas

  Inovacinis sprendimo pobūdis?
  Naudojimosi galimybės?
  Konkurencingumas
  Aktualus naudojimas | |
| Įmonės pateikti dokumentai ar informacija | |
| Rekomendacijos
  Brošiūra, produkto aprašas
  Kontaktai | |

V. Analizė ir apibendrinimas (šią dalį pildo pirkėjas)

Pastabos

Subjekto potencialas

Ar yra integracija į inovacijų ekosistemą?

Image 2
taip
Image 3
ne

Mokslinių tyrimų ir plėtros intensyvumas (daugiau kaip 15 %)

Pirmoji rekomendacija

Siūlomo produkto ir (arba) paslaugos potencialas

Inovacinis sprendimo pobūdis?

Naudojimosi galimybės?

Konkurencingumas

Aktualus naudojimas

Įmonės pateikti dokumentai ar informacija

Rekomendacijos

Brošiūra, produkto aprašas

Kontaktai

| Neišsamūs susijusių sričių ir inovacinių pirkimų sąrašai |
| --- |
| IT ir telekomunikacijos

  Dideli duomenų kiekiai
  Skaitmeninės technologijos
  Naujos technologijos
  Debesijos kompiuterija
  IT saugumas
  Elektronikos komponentų saugumas
  RDA ir darnus vystymasis
  Belaidžio ryšio technologijos
  Daiktų internetas | |
| Intelektinės paslaugos, mokymas ir komunikacija

  Mokomieji žaidimai
  Bendradarbiavimo priemonės
  Bepopieris dokumentų tvarkymas
  Žinių valdymas
  Turinio valdymas
  Skaitmeninio turinio platinimas
  Internetinių paslaugų medijos
  „Medijos 2.0“
  Vaizdo turinys | |
| Technologijos ir įranga

  Apšvietimo ir susijusios technologijos
  Vizualizavimas naudojant infraraudonąją ir terahercinę spinduliuotę
  Energiją taupantys katilai
  Naujos kartos pramoninio darbo įranga
  Tekstilės pramonės ir žemės ūkio ištekliai
  Šviesolaidžiai
  Asbesto stabilizavimas
  Nevaldomų transporto priemonių stabdymas
  Pagalbinės technologijos | |
| Pastatai ir infrastruktūra

  Prieinamumas neįgaliesiems
  Aukštos aplinkosauginės kokybės (HEQ) koncepcija
  Energiją tausojančios medžiagos
  Skaitmeninis modeliavimas
  Robotika | |
| Energetika ir aplinka

  Agronomija, agrotechnologijos
  Žaliosios technologijos
  Mažo anglies dioksido kiekio technologijos | |
| Sveikata ir mityba

  Vaistai ir farmacijos produktai
  Medicinos reikmenys ligoninėms, slaugos namams ir kt.
  Pacientų slauga ligoninėse
  Pacientų slauga namuose
  Mitybos konsultavimo paslaugos | |
| Aplinkos metrologija

  Energijos valdymas pastatuose ir įrangoje. Oro gryninimas
  Vartojamo vandens kokybė
  Energijos ir skysčių suvartojimo kontrolė
  Atliekų šalinimas | |
| Transportas ir logistika

  Eilių valdymas
  Įstaigų baldai
  Energiją taupantys apšvietimo įtaisai
  Techninės priežiūros priemonės
  Paštas
  Saugumas | |
| Socialinių inovacijų procesai, produktai ir paslaugos

  Valymo paslaugų darbas dienos metu
  Socialinių ryšių stiprinimo didelėse organizacijose paslaugos
  Procesai, produktai ir paslaugos pagyvenusiems žmonėms ir neįgaliesiems
  Vartotojų aptarnavimą gerinantys procesai, produktai ir paslaugos
  Komunikacijos procesų, produktų ir paslaugų kūrimo tinklaveika
  Gerovės darbe kūrimo procesai, produktai ir paslaugos
  Socialinės ir solidarumo ekonomikos procesai, produktai ir paslaugos | |
| Darbo vietų pritaikymas

  Įranga ir darbo vietos
  Neįgaliųjų darbuotojų darbo vietų įranga
  Nuotolinio darbo įranga
  Kilnojamųjų darbo vietų įranga | |

Neišsamūs susijusių sričių ir inovacinių pirkimų sąrašai

IT ir telekomunikacijos

Dideli duomenų kiekiai

Skaitmeninės technologijos

Naujos technologijos

Debesijos kompiuterija

IT saugumas

Elektronikos komponentų saugumas

RDA ir darnus vystymasis

Belaidžio ryšio technologijos

Daiktų internetas

Intelektinės paslaugos, mokymas ir komunikacija

Mokomieji žaidimai

Bendradarbiavimo priemonės

Bepopieris dokumentų tvarkymas

Žinių valdymas

Turinio valdymas

Skaitmeninio turinio platinimas

Internetinių paslaugų medijos

„Medijos 2.0“

Vaizdo turinys

Technologijos ir įranga

Apšvietimo ir susijusios technologijos

Vizualizavimas naudojant infraraudonąją ir terahercinę spinduliuotę

Energiją taupantys katilai

Naujos kartos pramoninio darbo įranga

Tekstilės pramonės ir žemės ūkio ištekliai

Šviesolaidžiai

Asbesto stabilizavimas

Nevaldomų transporto priemonių stabdymas

Pagalbinės technologijos

Pastatai ir infrastruktūra

Prieinamumas neįgaliesiems

Aukštos aplinkosauginės kokybės (HEQ) koncepcija

Energiją tausojančios medžiagos

Skaitmeninis modeliavimas

Robotika

Energetika ir aplinka

Agronomija, agrotechnologijos

Žaliosios technologijos

Mažo anglies dioksido kiekio technologijos

Sveikata ir mityba

Vaistai ir farmacijos produktai

Medicinos reikmenys ligoninėms, slaugos namams ir kt.

Pacientų slauga ligoninėse

Pacientų slauga namuose

Mitybos konsultavimo paslaugos

Aplinkos metrologija

Energijos valdymas pastatuose ir įrangoje. Oro gryninimas

Vartojamo vandens kokybė

Energijos ir skysčių suvartojimo kontrolė

Atliekų šalinimas

Transportas ir logistika

Eilių valdymas

Įstaigų baldai

Energiją taupantys apšvietimo įtaisai

Techninės priežiūros priemonės

Paštas

Saugumas

Socialinių inovacijų procesai, produktai ir paslaugos

Valymo paslaugų darbas dienos metu

Socialinių ryšių stiprinimo didelėse organizacijose paslaugos

Procesai, produktai ir paslaugos pagyvenusiems žmonėms ir neįgaliesiems

Vartotojų aptarnavimą gerinantys procesai, produktai ir paslaugos

Komunikacijos procesų, produktų ir paslaugų kūrimo tinklaveika

Gerovės darbe kūrimo procesai, produktai ir paslaugos

Socialinės ir solidarumo ekonomikos procesai, produktai ir paslaugos

Darbo vietų pritaikymas

Įranga ir darbo vietos

Neįgaliųjų darbuotojų darbo vietų įranga

Nuotolinio darbo įranga

Kilnojamųjų darbo vietų įranga

---

(1)  Šis šablonas parengtas remiantis Prancūzijos Direction des Achats de l’Etat (DAE) parengtu ir į 2019 m. kovo mėn. gaires dėl veiklos išteklių pirkimų įtrauktu šablonu. https://www.economie.gouv.fr/files/files/directions_services/dae/doc/Guide_sourcing.pdf

(2)  Žr. šių gairių p. 4 pateiktas apibrėžtis.

---