# Euroopa Liidu C 230/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 230 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik15. juuni 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 230

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik15. juuni 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| 2021/C 230/01 | Projekti Extreme Light Infrastructure Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ELI ERIC) põhikiri | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

2021/C 230/01

Projekti Extreme Light Infrastructure Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ELI ERIC) põhikiri

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

| 15.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 230/1

---

Projekti „Extreme Light Infrastructure“ Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ELI ERIC) põhikiri

(2021/C 230/01)

SISUKORD

| PREAMBUL | 4 |
| --- | --- |

| 1. PEATÜKK. | OLULISED OSAD | 5 |
| --- | --- | --- |

1. PEATÜKK.

| Artikkel 1 | NIMI | 5 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 1

| Artikkel 2 | ÜLESANDED JA TEGEVUS | 5 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 2

| Artikkel 3 | PÕHIKIRJAJÄRGNE ASUKOHT | 6 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 3

| Artikkel 4 | KESTUS JA LIKVIDEERIMINE | 6 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 4

| Artikkel 5 | VASTUTUST KÄSITLEVAD EESKIRJAD | 6 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 5

| Artikkel 6 | KASUTAJATE JUURDEPÄÄS | 6 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 6

| Artikkel 7 | TEADUSLIK HINDAMINE | 7 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 7

| Artikkel 8 | TEABE LEVITAMINE | 7 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 8

| Artikkel 9 | INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED | 7 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 9

| Artikkel 10 | TÖÖHÕIVEPÕHIMÕTTED | 7 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 10

| Artikkel 11 | HANKED | 8 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 11

| 2. PEATÜKK. | MÕISTED JA MUUD PÕHIKIRJAJÄRGSED PÕHIMÕTTED | 8 |
| --- | --- | --- |

2. PEATÜKK.

| Artikkel 12 | MÕISTED | 8 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 12

| Artikkel 13 | ANDMED | 9 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 13

| Artikkel 14 | INNOVATSIOON JA TÖÖSTUSHARU | 9 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 14

| 3. PEATÜKK. | LIIKMESUS | 9 |
| --- | --- | --- |

3. PEATÜKK.

| Artikkel 15 | LIIKMED JA NEID ESINDAVAD ÜKSUSED | 9 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 15

| Artikkel 16 | UUTE LIIKMETE ÜHINEMINE | 10 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 16

| Artikkel 17 | VAATLEJAD JA VAATLEJATE ÜHINEMINE | 10 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 17

| Artikkel 18 | LIIKME- VÕI VAATLEJASTAATUSEST LOOBUMINE, LIIKME- VÕI VAATLEJASTAATUSE LÕPETAMINE | 10 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 18

| Artikkel 19 | LEPINGUD STRATEEGILISTE PARTNERITEGA | 11 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 19

| 4. PEATÜKK. | LIIKMETE JA VAATLEJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED | 11 |
| --- | --- | --- |

4. PEATÜKK.

| Artikkel 20 | LIIKMETE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED | 11 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 20

| Artikkel 21 | VAATLEJATE JA ASUTAVATE VAATLEJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED | 11 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 21

| Artikkel 22 | SIDUVAD KOHUSTUSED JA VAHENDID | 12 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 22

| 5. PEATÜKK. | JUHTIMINE | 12 |
| --- | --- | --- |

5. PEATÜKK.

| Artikkel 23 | ORGANID | 12 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 23

| Artikkel 24 | ÜLDKOGU | 13 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 24

| Artikkel 25 | HÄÄLETAMISKORD | 13 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 25

| Artikkel 26 | PEADIREKTOR | 15 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 26

| Artikkel 27 | RAHVUSVAHELINE TEADUSE JA TEHNIKA NÕUANDEKOMITEE | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 27

| Artikkel 28 | HALDUS- JA FINANTSKOMITEE | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 28

| Artikkel 29 | EETIKA NÕUANDEKOMITEE | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 29

| 6. PEATÜKK. | FINANTSKÜSIMUSED | 17 |
| --- | --- | --- |

6. PEATÜKK.

| Artikkel 30 | EELARVEAASTA, RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE, EELARVEPÕHIMÕTTED JA MAKSUKÜSIMUSED | 17 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 30

| 7. PEATÜKK. | ALUSPÕHIMÕTTED JA LÕPPSÄTTED | 18 |
| --- | --- | --- |

7. PEATÜKK.

| Artikkel 31 | TÖÖKEEL | 18 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 31

| Artikkel 32 | PÕHIKIRJA KONSOLIDEERITUD VERSIOON | 18 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 32

| Artikkel 33 | EUROOPA KOMISJONILE ARUANNETE ESITAMINE | 18 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 33

| Artikkel 34 | KOHALDATAV ÕIGUS | 18 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 34

| Artikkel 35 | VAIDLUSED | 18 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 35

| I LISA. | TEHNILINE JA TEADUSLIK KIRJELDUS | 20 |
| --- | --- | --- |

I LISA.

| II LISA. | ELI ERICu HINNANGULISED TEGEVUSKULUD JA SISSEMAKSED | 41 |
| --- | --- | --- |

II LISA.

| III LISA. | LIIKMED JA VAATLEJAD | 44 |
| --- | --- | --- |

III LISA.

| LIIDE. | ELI ERICu JUHTIMISTOIMINGUTE MUDEL | 45 |
| --- | --- | --- |

LIIDE.

PREAMBUL

Tšehhi Vabariik,

Ungari,

Itaalia Vabariik,

Leedu Vabariik,

edaspidi „asutajaliikmed“, ning

Bulgaaria Vabariik

Saksamaa Liitvabariik,

edaspidi „asutavad vaatlejad“,

SOOVIDES tugevdada Euroopa ja liikmesriikide rahvusvahelist positsiooni laseritehnoloogia arendamise valdkonnas ning tõhustada teadus- ja uurimisalast koostööd nii eri teadusharude kui ka riikide vahel,

ARVESTADES, et Euroopa teadustaristu strateegiafoorum tunnistas 2006. aastal projekti „Extreme Light Infrastructure“ (ELI) Euroopa strateegiliseks prioriteediks, sest tegemist on maailmatasemel esimese rahvusvaheliste laseruuringute taristuga, mis on ette nähtud üliintensiivsete ja -lühikeste laserimpulsside teadus- ja uurimisrakendusteks ning pakub rahvusvahelisele teadusringkonnale kvaliteetseid võimalusi, et uurida edasisi rakendusi meditsiinis, radiograafias, tuumasünteesienergeetikas, keskkonna- ja materjaliteaduses, nanotehnoloogias ja biokeemias,

ARVESTADES, et ELI ERICu haldamise ulatust ja eesmärke silmas pidades tuleb teha üleilmseid jõupingutusi ja pikaajalisi jätkusuutlikke investeeringuid,

ARVESTADES, et asutajaliikmed ja asutavad vaatlejad ning ka tulevased liikmed ja vaatlejad tegutsevad selle nimel, et viia kõnealune ELI ERICu visioon ellu,

ARVESTADES, et ELI ERIC on Kesk- ja Ida-Euroopa esimene rahvusvaheline teadustaristu, mille laseruuringute rajatiste ehitust kaasrahastati Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest,

TUNNUSTADES asutajaliikmete, asutavate vaatlejate ja teiste ELI ERICut selle ettevalmistus- ja rakendusetappides toetanud riikide tehtud ettevalmistustööd,

ARVESTADES, et asutajaliikmed ja asutavad vaatlejad võtavad kohustuse suurendada oma teadusrajatistes pakutavaid võimalusi teadusuuringuteks, tagades partnerluse ja koostöö ELI ERICuga,

ARVESTADES, et asutajaliikmed ja asutavad vaatlejad kutsuvad teisi riike üles osalema põhikirja alusel korraldatavas ühistegevuses ning ootavad neilt sellist osalust,

ON kokku leppinud järgmises:

1. PEATÜKK

OLULISED OSAD

Artikkel 1

NIMI

Luuakse ühes kohas asuv Euroopa teadustaristu, millel on käitised mitmes ELI ERICu liikmesriigis; see asutatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (ERIC) nõukogu määruse (EÜ) nr 723/2009 (1) alusel nime „Projekti „Extreme Light Infrastructure“ Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium“ (ELI ERIC) all.

Artikkel 2

ÜLESANDED JA TEGEVUS

1.   ELI ERIC käitab tehnilises ja teaduslikus kirjelduses (I lisa) kirjeldatud võimsate laserite rajatisi (edaspidi „ELI RAJATISED“) ühtse integreeritud organisatsioonina, millel on ühtsetel alustel põhinev haldustava ja ühine juhtimisstruktuur. ELI ERICu üldkogu (edaspidi „üldkogu“) võib täiendavaid ELI RAJATISI tunnustada ja kaasata kooskõlas artikli 25 lõike 9 punktiga d.

2.   ELI ERIC haldab kasutajatele ELI RAJATISTELE juurdepääsu andmist rahvusvahelise vastastikuse eksperdihindamise süsteemi abil. Oma eesmärkide saavutamiseks teeb ELI ERIC eelkõige järgmist:

| a) | kasutab täiel määral ELI RAJATISTE teaduspotentsiaali; selleks teeb ta tihedat koostööd kasutajaskondadega, töötab välja ja teeb kättesaadavaks mitmesugused vastastikku täiendavad allikad ja vahendid, osutab kasutajatele tõhusaid teenuseid ja pakub neile optimaalseid tingimusi ning korraldab teavitustegevust uute võimalike kasutajateni jõudmiseks; |
| --- | --- |

a)

kasutab täiel määral ELI RAJATISTE teaduspotentsiaali; selleks teeb ta tihedat koostööd kasutajaskondadega, töötab välja ja teeb kättesaadavaks mitmesugused vastastikku täiendavad allikad ja vahendid, osutab kasutajatele tõhusaid teenuseid ja pakub neile optimaalseid tingimusi ning korraldab teavitustegevust uute võimalike kasutajateni jõudmiseks;

| b) | hoiab alal liikmete teadusringkondade tipptaset ning parandab nende väärtust, kvaliteeti ja tõhusust rahvusvahelisel vastastikusel eksperdihindamisel põhineva juurdepääsu kaudu; |
| --- | --- |

b)

hoiab alal liikmete teadusringkondade tipptaset ning parandab nende väärtust, kvaliteeti ja tõhusust rahvusvahelisel vastastikusel eksperdihindamisel põhineva juurdepääsu kaudu;

| c) | pakub liikmetele ainulaadset platvormi oskusteabe arendamiseks; sel otstarbel koordineerib ta oluliste tehnoloogialahendustega seotud teadus- ja arendustegevust ning ühist teadus- ja tehnikatöötajate väljaõpet ning soodustab juhtivate teaduskeskuste koostööd ja koostööd tööstusharuga; |
| --- | --- |

c)

pakub liikmetele ainulaadset platvormi oskusteabe arendamiseks; sel otstarbel koordineerib ta oluliste tehnoloogialahendustega seotud teadus- ja arendustegevust ning ühist teadus- ja tehnikatöötajate väljaõpet ning soodustab juhtivate teaduskeskuste koostööd ja koostööd tööstusharuga;

| d) | töötab välja innovatsioonipoliitika ja -strateegia, milles käsitletakse muu hulgas intellektuaalomandit, tehnoloogia kasutamist ja tööstusarengu toetamist, ning viib selle ellu; |
| --- | --- |

d)

töötab välja innovatsioonipoliitika ja -strateegia, milles käsitletakse muu hulgas intellektuaalomandit, tehnoloogia kasutamist ja tööstusarengu toetamist, ning viib selle ellu;

| e) | tagab tõhusa konsortsiumisisese ja -välise teabevahetuse, edendades ELI ERICu tegevust ning levitades teadus- ja tehnilisi tulemusi; |
| --- | --- |

e)

tagab tõhusa konsortsiumisisese ja -välise teabevahetuse, edendades ELI ERICu tegevust ning levitades teadus- ja tehnilisi tulemusi;

| f) | viib ellu muud tegevust, mis on vajalik ELI ERICu eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

f)

viib ellu muud tegevust, mis on vajalik ELI ERICu eesmärkide saavutamiseks.

3.   ELI ERIC tegutseb mittetulunduslikel alustel. ELI ERIC võib piiratud ulatuses tegeleda majandustegevusega, tingimusel et see on tihedalt seotud tema peamiste ülesannetega ega ohusta nende ülesannete täitmist. Üksikasjad sätestatakse FINANTSEESKIRJADES.

Artikkel 3

PÕHIKIRJAJÄRGNE ASUKOHT

ELI ERICu põhikirjajärgne asukoht on Dolní Břežanys Tšehhi Vabariigis.

Artikkel 4

KESTUS JA LIKVIDEERIMINE

1.   ELI ERIC asutatakse esialgu 20 aastaks, kusjuures seda perioodi võidakse pikendada üldkogu otsusega kooskõlas artikli 25 lõike 9 punktiga f.

2.   ELI ERICu likvideerimiseks peab üldkogu tegema otsuse kooskõlas artikli 25 lõike 10 punktiga k ning sellest otsusest tuleb teavitada Euroopa Komisjoni vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artiklile 16. See otsus sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | likvideerijate arv ja, kui likvideerijaid on mitu, siis likvideerijate juhatuse tööeeskiri; |
| --- | --- |

a)

likvideerijate arv ja, kui likvideerijaid on mitu, siis likvideerijate juhatuse tööeeskiri;

| b) | likvideerijate ametisse nimetamise menetlus; samuti märgitakse likvideerija, kes on ELI ERICu likvideerimise seaduslik esindaja; |
| --- | --- |

b)

likvideerijate ametisse nimetamise menetlus; samuti märgitakse likvideerija, kes on ELI ERICu likvideerimise seaduslik esindaja;

| c) | likvideerimise kriteeriumid, sealhulgas võimalik tegevuse üleviimine teisele juriidilisele isikule, ning likvideerijate volitused. |
| --- | --- |

c)

likvideerimise kriteeriumid, sealhulgas võimalik tegevuse üleviimine teisele juriidilisele isikule, ning likvideerijate volitused.

3.   Põhjendamatu viivituseta pärast likvideerimismenetluse lõppu ja hiljemalt kümne päeva jooksul pärast sellist lõpetamist teavitab ELI ERIC sellest komisjoni.

4.   Lõpetamise korral on ELI ERICul jätkuvalt siduv kohustus täita kõik pooleliolevad kohustused kolmandate isikute ees. Kummagi ELI RAJATISE tegevuse lõpetamise ja/või uuesti kasutusele võtmise eest vastutab asjaomane VASTUVÕTTEV LIIGE.

Artikkel 5

VASTUTUST KÄSITLEVAD EESKIRJAD

1.   ELI ERIC vastutab oma võlgade eest.

2.   LIIKMETE rahaline vastutus ELI ERICu kohustuste eest piirdub nende vastavate viimasel täispikal tegevusaastal tehtud sissemaksetega ELI ERICusse.

3.   ELI ERIC sõlmib asjakohase kindlustuslepingu, et katta tegevusega seotud riskid.

Artikkel 6

KASUTAJATE JUURDEPÄÄS

1.   ELI ERIC pakub KASUTAJATELE juurdepääsu ELI RAJATISTELE ühtse elektroonilise kontaktpunkti kaudu hallatavate taotluste läbipaistva valikumenetluse abil, mis põhineb rahvusvahelise vastastikuse eksperdihinnangu menetlusel. Valikukriteeriumid põhinevad katse teaduslikul kvaliteedil ja teostatavusel. Ettepanekute või juurdepääsu tulemuslikkuse hindamisega seotud eetikaküsimused tuleks lahendada eetika nõuandekomitee (artikkel 29) abiga.

2.   KASUTAJAD, kes vajavad ja kasutavad tehnika- ja/või teadusteenuseid väljaspool rahvusvahelise vastastikuse eksperdihindamise alusel antavat juurdepääsu, maksavad osutatud teenuste eest asjakohast tasu vastavalt artikli 2 lõikega 3 ette nähtud piirangutega.

3.   KASUTAJATE JUURDEPÄÄSU PÕHIMÕTTED on esitatud käesoleva põhikirja I lisas, kus määratakse kindlaks ja sätestatakse konkreetne poliitika. Nendes põhimõtetes võetakse arvesse Euroopa andmekaitsealase õigusraamistiku sätteid, mis on seotud KASUTAJATE isikuandmete jagamisega LIIKMETE vahel.

Artikkel 7

TEADUSLIK HINDAMINE

1.   ELI ERIC hindab ja võrdleb korrapäraselt oma teadustegevuse kvaliteeti rahvusvahelise vastastikuse eksperdihindamise abil, sealhulgas hindab ta teatud ajavahemike tagant oma mõju Euroopa teadusruumile, piirkondadele, kus toimub tema tegevus, ja rahvusvahelisel tasandil.

2.   ELI ERIC tagab, et tema KASUTAJATE korraldatav teadustegevus vastab rangeimatele kvaliteedistandarditele ja on tipptasemel, ning edendab koolitust ja parima tava vahetust. Eetikaküsimusi peaks hindama artikli 29 kohane eetika nõuandekomitee. ELI ERIC hindab väljatöötatud teaduspõhimõtete ja programmide mõju ja tulemuslikkust ning ka nende standardite ülalhoidmiseks vajalikke ressursse.

Artikkel 8

TEABE LEVITAMINE

1.   ELI ERICu ülesannete ja tegevuse eesmärk on tugevdada teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja innovatsiooni Euroopas ja mujal maailmas. Selle eesmärgi saavutamiseks tagab ELI ERIC eeskätt teabevahetuse ja levitab teavet mitmesuguste platvormide kaudu, et teavitada kõiki asjaomaseid sidusrühmi ja üldsust.

2.   ELI ERIC edendab oma teadustegevusega seotud teabe ja tulemuste ning tegevusest tulenevate teadusväljaannete ja teadus-tehniliste teadmiste levitamist teadusringkonnas, tööstusharus ja üldsuse seas. Kooskõlas artikliga 6, mille kohaselt peab juurdepääs olema avatud ja põhinema teaduse tipptasemel, tagab ELI ERIC avatud juurdepääsu ka ELI ERICus tehtava riiklikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusena saadavatele andmestikele ja metaandmetele FAIR-põhimõtete alusel (nagu on osutatud artiklis 13) ning ka vastavatele teadusväljaannetele.

Artikkel 9

INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED

1.   Terminit „intellektuaalomand“ käsitatakse Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni (sõlmitud 14. juulil 1967) artiklist 2 lähtudes.

2.   Vastavalt ELI ERICu ja kasutajate vahel sõlmitava lepingu tingimustele kuuluvad kasutajate loodud, omandatud või väljatöötatud intellektuaalomandi õigused neile kasutajatele.

3.   ELI ERIC võtab intellektuaalomandi õigust käsitlevad põhimõtted ning konkreetsed protsessid ja menetlused vastu kooskõlas artikli 25 lõike 10 punktiga e.

Artikkel 10

TÖÖHÕIVEPÕHIMÕTTED

1.   ELI ERIC tagab oma töötajatele võrdse kohtlemise ja võrdsed võimalused ning toetab liikuvust, et edendada töötajate kutsealast koolitust ja arengut.

2.   Töölevõtmise ja personalijuhtimise põhimõtted määrab kindlaks ELI ERICu peadirektor (edaspidi „peadirektor“) ning need kiidab heaks üldkogu. Tööhõivepõhimõtete raames kohaldatakse rahvusvahelise tasandi valiku- ja hindamismenetlusi ning ka selliseid tasustamispõhimõtteid, mille eesmärk on konkurentsipõhiselt ligi meelitada ja hoida kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid. ELI ERICu töötajate valikumenetlus on läbipaistev, mittediskrimineeriv ning selles austatakse võrdseid võimalusi. Töölevõtmine ja töösuhted on mittediskrimineerivad.

3.   ELI ERICul on ühtsed tööhõivepõhimõtted, mis määratakse kindlaks kooskõlas nende riikide õigusega, kust töötajad tööle võetakse.

Artikkel 11

HANKED

ELI ERICu peadirektor määrab kindlaks hankepõhimõtted, mille kiidab heaks üldkogu. Nendes hankepõhimõtetes austatakse läbipaistvuse, proportsionaalsuse, vastastikuse tunnustamise, võrdse kohtlemise, konkurentsi ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.

2. PEATÜKK

MÕISTED JA MUUD PÕHIKIRJAJÄRGSED PÕHIMÕTTED

MÕISTED JA MUUD PÕHIKIRJAJÄRGSED PÕHIMÕTTED

Artikkel 12

MÕISTED

ELI ERICu kontekstis ja käesolevas põhikirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | KASUTAJATE JUURDEPÄÄS – teadusringkonna, tööstusharu ja avalikke teenuseid osutavate üksuste üksikisikute, rühmade ja institutsioonide poolne ELI ERICu pakutavate teadusrajatiste ja -teenuste seaduslik ja volitatud kohapealne või kaugkasutus kooskõlas ELI ERICu kasutajate juurdepääsu põhimõtetega (artikkel 6); |
| --- | --- |

a)

KASUTAJATE JUURDEPÄÄS – teadusringkonna, tööstusharu ja avalikke teenuseid osutavate üksuste üksikisikute, rühmade ja institutsioonide poolne ELI ERICu pakutavate teadusrajatiste ja -teenuste seaduslik ja volitatud kohapealne või kaugkasutus kooskõlas ELI ERICu kasutajate juurdepääsu põhimõtetega (artikkel 6);

| b) | ÜHINEMINE – ELI ERICu liikmeks hakkamine pärast seda, kui ELI ERICu asutamist käsitlev Euroopa Komisjoni rakendusotsus on jõustunud; |
| --- | --- |

b)

ÜHINEMINE – ELI ERICu liikmeks hakkamine pärast seda, kui ELI ERICu asutamist käsitlev Euroopa Komisjoni rakendusotsus on jõustunud;

| c) | ELI RAJATIS – ELI ERICu käitatavad võimsate laserite rajatised, mille üksikasjalik tehniline ja teaduslik kirjeldus on esitatud I lisas; |
| --- | --- |

c)

ELI RAJATIS – ELI ERICu käitatavad võimsate laserite rajatised, mille üksikasjalik tehniline ja teaduslik kirjeldus on esitatud I lisas;

| d) | FINANTSEESKIRJAD – üldkogu vastuvõetud sise-eeskirjad, millega reguleeritakse ELI ERICu eelarvet, raamatupidamisstandardeid, rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid, ning raamatupidamisaruannete koostamist, esitamist, auditeerimist ja avaldamist käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

d)

FINANTSEESKIRJAD – üldkogu vastuvõetud sise-eeskirjad, millega reguleeritakse ELI ERICu eelarvet, raamatupidamisstandardeid, rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid, ning raamatupidamisaruannete koostamist, esitamist, auditeerimist ja avaldamist käsitlevad eeskirjad;

| e) | ASUTAV VAATLEJA – ELI ERICus selle asutamise ajal osalev vaatlejastaatusega riik, kellel on põhikirja artikli 17 lõikes 3 sätestatud õigused; |
| --- | --- |

e)

ASUTAV VAATLEJA – ELI ERICus selle asutamise ajal osalev vaatlejastaatusega riik, kellel on põhikirja artikli 17 lõikes 3 sätestatud õigused;

| f) | RAKENDUSEESKIRJAD – sise-eeskirjad, millega sätestatakse ELI ERICu üldkogu heakskiidetud põhimõtete rakendamise tingimused; |
| --- | --- |

f)

RAKENDUSEESKIRJAD – sise-eeskirjad, millega sätestatakse ELI ERICu üldkogu heakskiidetud põhimõtete rakendamise tingimused;

| g) | VASTUVÕTTEV LIIGE – liikmesriik, kus ELI RAJATIS paikneb ning kellel on artiklis 20 sätestatud õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

g)

VASTUVÕTTEV LIIGE – liikmesriik, kus ELI RAJATIS paikneb ning kellel on artiklis 20 sätestatud õigused ja kohustused;

| h) | LIIGE – riik või valitsustevaheline organisatsioon, kellel pärast seda, kui üldkogu on heaks kiitnud tema taotluse ÜHINEMISEKS, on artiklis 20 sätestatud õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

h)

LIIGE – riik või valitsustevaheline organisatsioon, kellel pärast seda, kui üldkogu on heaks kiitnud tema taotluse ÜHINEMISEKS, on artiklis 20 sätestatud õigused ja kohustused;

| i) | VAATLEJA – riik või valitsustevaheline organisatsioon, kellel on artiklis 21 sätestatud õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

i)

VAATLEJA – riik või valitsustevaheline organisatsioon, kellel on artiklis 21 sätestatud õigused ja kohustused;

| j) | KODUKORD – eeskirjad, milles kirjeldatakse ELI ERICu põhikirjajärgsete ja nõuandvate organite tööd ja korraldust; |
| --- | --- |

j)

KODUKORD – eeskirjad, milles kirjeldatakse ELI ERICu põhikirjajärgsete ja nõuandvate organite tööd ja korraldust;

| k) | STRATEEGILINE PARTNER – kolmas isik, näiteks riiklik agentuur ja/või asutus, kes aitab kooskõlas põhikirja artikliga 19 partnerluslepingu alusel täita ELI ERICu põhiülesannet ning toetab oma kasutajaskonna kaasamist ja ELI RAJATISTE käitamist pikaajalises perspektiivis; |
| --- | --- |

k)

STRATEEGILINE PARTNER – kolmas isik, näiteks riiklik agentuur ja/või asutus, kes aitab kooskõlas põhikirja artikliga 19 partnerluslepingu alusel täita ELI ERICu põhiülesannet ning toetab oma kasutajaskonna kaasamist ja ELI RAJATISTE käitamist pikaajalises perspektiivis;

| l) | KASUTAJA – need üksikisikud, rühmad ja institutsioonid teadusringkonnast, tööstusharust ja avalikke teenuseid osutavatest üksustest, kellele antakse juurdepääs ELI RAJATISTELE kooskõlas ELI ERICu kasutajate juurdepääsu põhimõtetega (artikkel 6). |
| --- | --- |

l)

KASUTAJA – need üksikisikud, rühmad ja institutsioonid teadusringkonnast, tööstusharust ja avalikke teenuseid osutavatest üksustest, kellele antakse juurdepääs ELI RAJATISTELE kooskõlas ELI ERICu kasutajate juurdepääsu põhimõtetega (artikkel 6).

Artikkel 13

ANDMED

1.   Andmete all mõistetakse kogu teavet, mille KASUTAJAD ja töötajad on kogunud KASUTAJATE JUURDEPÄÄSU põhimõtete alusel tehtud teaduslikes katsetes ning ELI RAJATISTE käitamisel.

2.   ELI RAJATISTE kasutamise tulemusena kogutud andmete puhul soodustatakse FAIR-põhimõtete alusel avatud juurdepääsu andmestikele ja metaandmetele, mida säilitatakse avatud juurdepääsuga andmehoidlates, ning sedavõrd, mil määral see on ELI ERICu ja ELI RAJATISTE abil loodud tarkvara ja arvutiprogrammide puhul võimalik, kaalutakse avatud lähtekoodi põhimõtteid.

Artikkel 14

INNOVATSIOON JA TÖÖSTUSHARU

1.   Osana oma põhiülesandest pakub ELI ERIC lähtealust Euroopa tööstusharule ning juhib teadusuuringuid ja tehnoloogiaarendust tööstusharule suunatud teavitustegevuse ja koostöövõimaluste abil. See suurendab ELI ERICu majanduslikku mõju Euroopa teadusruumile ja LIIKMETELE, arvestades, et konsortsium toimib platvormina, mis aitab luua koostoimet ning edendada teadmus- ja tehnoloogiasiiret, eelkõige (kuid mitte ainult) laser- ja footontehnoloogia valdkonnas.

2.   ELI ERICu innovatsiooni- ja tööstusalane visioon ja lähenemisviis määratakse kindlaks konkreetsete põhimõtetena, mille kiidab heaks üldkogu.

3. PEATÜKK

LIIKMESUS

LIIKMESUS

Artikkel 15

LIIKMED JA NEID ESINDAVAD ÜKSUSED

1.   LIIKMED või VAATLEJAD võivad olla järgmised üksused:

| a) | Euroopa Liidu (ELi) liikmesriigid; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu (ELi) liikmesriigid;

| b) | assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

b)

assotsieerunud riigid;

| c) | kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

c)

kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid;

| d) | valitsustevahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

d)

valitsustevahelised organisatsioonid.

2.   Iga LIIGE võib nimetada ühe või mitu esindavat üksust, kes teeb (teevad) tema nimel toiminguid, mis on vahetult seotud ELI ERICu kohaldamisala ja tegevusega. Esindava üksuse nimetamisel täpsustab iga LIIGE oma konkreetsed õigused ja kohustused, mille kasutamise/täitmise ta esindavale üksusele delegeerib. Esindav üksus võib olla avaliku sektori (sh piirkondlik) asutus või avalikke teenuseid osutav eraõiguslik asutus.

3.   Iga LIIGE teavitab üldkogu esimeest esindava üksuse vahetumisest, esindavale üksusele delegeeritud konkreetsetest õigustest ja kohustustest, esindusvolituse lõpetamisest või vajaduse korral muudest asjakohastest muudatustest.

4.   ELI ERICu LIIKMED ja VAATLEJAD ning neid esindavad üksused on loetletud III lisas, mida hoiab ajakohasena üldkogu esimees.

Artikkel 16

UUTE LIIKMETE ÜHINEMINE

1.   Üldkogu kaalub uute LIIKMETE ÜHINEMISE taotlusi artikli 15 lõike 1 alusel. Oma otsuses peaks üldkogu arvesse võtma uue LIIKME suutlikkust täita kohustusi täies ulatuses ja kogu tegevuse piires ning aidata kaasa ELI ERICu jätkusuutlikkuse saavutamisele.

2.   Üldkogu võtab vastu uute LIIKMETE vastuvõtmise põhimõtted, milles käsitletakse muu hulgas taotlemismenetlust, sissemaksetega seotud eeldatavaid kriteeriume ning ÜHINEMISE üldtingimusi.

3.   Uute LIIKMETEGA räägib tingimustes läbi peadirektor, kes esitab seejärel liikmesuse ettepaneku üldkogule heakskiitmiseks.

Artikkel 17

VAATLEJAD JA VAATLEJATE ÜHINEMINE

1.   ELI ERIC on valmis kaaluma VAATLEJATE ühinemist ja neid vastu võtma. VAATLEJAD võivad olla riigid või valitsustevahelised organisatsioonid, kellel on kavas taotleda täisliikmesust, kuid kes ei ole teatavatel põhjustel veel valmis ühinema LIIKMENA. Taotlejad esitavad kirjaliku taotluse üldkogu esimehele. Üldjuhul antakse VAATLEJAstaatus kolmeks aastaks. Erandjuhtudel võib üldkogu vaatlejastaatuse kehtivusaega pikendada.

2.   Üldkogu määrab VAATLEJATELE – välja arvatud ASUTAVAD VAATLEJAD – kindlaks vaatlejatasu vastavalt II lisas esitatud tingimustele.

3.   ASUTAVAD VAATLEJAD on vaatlejastaatusega riigid, kes osalesid ELI ERICu asutamisel, ent ei ole kolme täispika eelarveaasta jooksul alates ELI ERICu asutamisest kohustatud maksma vaatlejatasu. ASUTAVATEL VAATLEJATEL on samad õigused nagu VAATLEJATEL. Vähemalt kuus kuud enne kolmanda täispika eelarveaasta lõppu teatab ASUTAV VAATLEJA üldkogule, kas ta soovib astuda ELI ERICu LIIKMEKS; kui ta seda soovib, lepivad ASUTAV VAATLEJA ja üldkogu kokku LIIKME asjaomastes sissemaksetes ning ühinemise ajas. Kui ASUTAV VAATLEJA ei astu LIIKMEKS, lõppeb tema osalus ELI ERICus ASUTAVA VAATLEJA staatuse kehtivusaja lõpul, välja arvatud juhul, kui üldkoguga on kooskõlas artikli 25 lõike 9 punktiga a kokku lepitud teisiti.

4.   Iga VAATLEJA võib kooskõlas artikli 24 lõikega 5 nimetada kuni kaks esindajat, kes osalevad üldkogu koosolekutel, ning kooskõlas artikli 28 lõikega 1 kuni kaks esindajat, kes osalevad haldus- ja finantskomitee koosolekutel. VAATLEJATEL ei ole hääleõigust.

Artikkel 18

LIIKME- VÕI VAATLEJASTAATUSEST LOOBUMINE, LIIKME- VÕI VAATLEJASTAATUSE LÕPETAMINE

1.   LIIKMED võivad ELI ERICu liikmesusest loobuda liikmesuse esimese viie aasta möödumisel. Selleks tuleb peadirektorile saata ametlik liikmesusest loobumise teade vähemalt 24 kuud ette. Liikmesusest loobumine jõustub kõnealusele teatamisele järgneva teise täispika eelarveaasta lõpus.

2.   ASUTAVAD VAATLEJAD ja VAATLEJAD võivad oma staatusest loobuda eelarveaasta lõpus, esitades taotluse kuus kuud ette.

3.   LIIGE, kes loobub oma liikmesusest, peab täitma liikmesusest loobumise jõustumise ajal veel täitmata kohustused ELI ERICu ja kolmandate isikute ees, võttes arvesse artikli 5 lõikega 2 ette nähtud piirangut. See võib hõlmata kohustust hüvitada ELI ERICule enne liikmesusest loobumist tehtud otsuse või tegude tõttu tekitatud kahju.

4.   Vastavalt artikli 18 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustele võivad LIIKMED, ASUTAVAD VAATLEJAD ja VAATLEJAD, kes on assotsieerunud riigid, kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid, või valitsustevahelised organisatsioonid, loobuda ELI ERICu liikmesusest/vaatlejastaatusest juhul, kui määruses (EÜ) nr 723/2009 tehakse muudatusi, millel oleksid olulised tagajärjed nende õigustele ja kohustustele ELI ERICu suhtes. Sel juhul lõppeb ka nende kohustus teha sissemakseid, kui neil see kohustus oli. Muid kohustisi hindab liikmesusest/vaatlejastaatusest loobuva poole ja ELI ERICu kokkulepitud sõltumatu vahekohtunik kooskõlas artikli 5 lõikega 2 ja artikli 18 lõikega 2.

5.   Kui LIIGE või VAATLEJA ei täida määruse (EÜ) nr 723/2009 või käesoleva põhikirja kohaseid kohustusi, võib üldkogu liikmesuse või VAATLEJAstaatuse lõpetada. LIIGE või VAATLEJA võib täitmata jäetud kohustused täita kuue kuu jooksul pärast seda, kui on rikkumise kohta saanud kirjaliku teate. Kui liikmesus või VAATLEJAstaatus lõpetatakse artikli 25 lõike 9 punkti a kohase otsuse alusel, ei ole kohustused täitmata jätnud LIIGE enam LIIGE ning kohustused täitmata jätnud VAATLEJA ei ole enam VAATLEJA. Kohustused täitmata jätnud LIIKMEL ei ole kohustuste täitmata jätmist käsitleva otsuse tegemisel hääleõigust. Staatuse lõpetamise suhtes kohaldatakse artikli 18 lõiget 2.

Artikkel 19

LEPINGUD STRATEEGILISTE PARTNERITEGA

1.   Peadirektor võib teha ettepaneku sõlmida konkreetsete lepingute alusel strateegiline partnerlus kolmandate isikutega, näiteks riiklike agentuuride ja/või asutustega, kes aitavad täita ELI ERICu põhiülesannet ning toetavad oma kasutajaskondade kaasamist ja ELI RAJATISTE käitamist pikaajalises perspektiivis.

2.   Strateegilise partnerluse lepingud peab heaks kiitma üldkogu kooskõlas artikli 25 lõike 10 punktiga a. Üldkogu võib kutsuda STRATEEGILISI PARTNEREID osalema nendel üldkogu koosolekutel, kus arutatakse STRATEEGILISE PARTNERI tegevusega seotud küsimusi.

4. PEATÜKK

LIIKMETE JA VAATLEJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

LIIKMETE JA VAATLEJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

Artikkel 20

LIIKMETE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

1.   LIIKMETEL on muu hulgas õigus

| a) | nimetada esindav üksus kooskõlas artikli 15 lõikega 2; |
| --- | --- |

a)

nimetada esindav üksus kooskõlas artikli 15 lõikega 2;

| b) | nimetada üldkogu ning haldus- ja finantskomitee koosolekutel osalevad esindajad kooskõlas vastavalt artikli 24 lõikega 3 ning artikli 28 lõikega 1; |
| --- | --- |

b)

nimetada üldkogu ning haldus- ja finantskomitee koosolekutel osalevad esindajad kooskõlas vastavalt artikli 24 lõikega 3 ning artikli 28 lõikega 1;

| c) | anda oma hääl üldkogu koosolekutel kooskõlas artikliga 25. |
| --- | --- |

c)

anda oma hääl üldkogu koosolekutel kooskõlas artikliga 25.

2.   Iga LIIGE ja VASTUVÕTTEV LIIGE

| a) | kohustub toetama ELI ERICut ühtse integreeritud organisatsioonina kooskõlas I lisaga; |
| --- | --- |

a)

kohustub toetama ELI ERICut ühtse integreeritud organisatsioonina kooskõlas I lisaga;

| b) | teeb sissemakseid ELI ERICU tegevuskulude katmiseks kooskõlas käesoleva põhikirja II lisaga; |
| --- | --- |

b)

teeb sissemakseid ELI ERICU tegevuskulude katmiseks kooskõlas käesoleva põhikirja II lisaga;

| c) | teatab kooskõlas artikli 15 lõikega 3 üldkogu esimehele esindava üksuse vahetumisest. |
| --- | --- |

c)

teatab kooskõlas artikli 15 lõikega 3 üldkogu esimehele esindava üksuse vahetumisest.

Artikkel 21

VAATLEJATE JA ASUTAVATE VAATLEJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

1.   VAATLEJATEL on õigus nimetada üldkogu ning haldus- ja finantskomitee koosolekutel osalevad esindajad kooskõlas artikli 17 lõikega 4. VAATLEJATEL ei ole hääleõigust. ASUTAVATEL VAATLEJATEL on samad õigused nagu VAATLEJATEL.

2.   Iga VAATLEJA ja ASUTAV VAATLEJA võib nimetada esindava üksuse kooskõlas artikliga 15.

3.   VAATLEJAD on kohustatud tasuma iga-aastast vaatlejatasu kooskõlas artikli 17 lõikega 2. Seda kohustust ei kohaldata ASUTAVATE VAATLEJATE suhtes.

Artikkel 22

SIDUVAD KOHUSTUSED JA VAHENDID

1.   Üldkogu kiidab heaks aastaeelarve, võttes arvesse haldus- ja finantskomitee hinnangut; vajaduse korral vaatab eelarve läbi rahvusvaheline teaduse ja tehnika nõuandekomitee (edaspidi „ISTAC“).

2.   LIIKMETE sissemaksed ELI ERICu tegevuskulude katmiseks on märgitud käesoleva põhikirja II lisas.

3.   ELI ERICule tehakse kättesaadavaks järgmised vahendid.

| a) | LIIKMETE ja VAATLEJATE rahalised ja mitterahalised sissemaksed ELI ERICu tegevuse (sh KASUTAJATELE pakutav tugi) võimaldamiseks; need sissemaksed määratakse igal aastal kindlaks ELI ERICu kuluraamatus, mille kiidab heaks üldkogu. Seejuures võetakse arvesse artikli 30 lõigete 2, 5 ja 6 kohaseid eelarvepõhimõtteid ning FINANTSEESKIRJU, sealhulgas mitterahaliste sissemaksetega seotud piiranguid vastavalt artikli 30 lõigetele 4 ja 5 ning rahaliste sissemaksete eeskirju, mille kehtestab ja kiidab heaks üldkogu. |
| --- | --- |

a)

LIIKMETE ja VAATLEJATE rahalised ja mitterahalised sissemaksed ELI ERICu tegevuse (sh KASUTAJATELE pakutav tugi) võimaldamiseks; need sissemaksed määratakse igal aastal kindlaks ELI ERICu kuluraamatus, mille kiidab heaks üldkogu. Seejuures võetakse arvesse artikli 30 lõigete 2, 5 ja 6 kohaseid eelarvepõhimõtteid ning FINANTSEESKIRJU, sealhulgas mitterahaliste sissemaksetega seotud piiranguid vastavalt artikli 30 lõigetele 4 ja 5 ning rahaliste sissemaksete eeskirju, mille kehtestab ja kiidab heaks üldkogu.

| b) | Rahalised toetused ja muud rahalised hüvitised teadusuuringutest ja tehnoloogiaarendusest. Üldkogu võtab vastu välislepingutest ja sissemaksetest, eelkõige Euroopa Liidu ja/või riigi eelarvest rahastatavast tegevusest saadava tulu kasutamise RAKENDUSEESKIRJAD, mille üldkogu kiidab heaks kooskõlas artikli 25 lõikega 10. |
| --- | --- |

b)

Rahalised toetused ja muud rahalised hüvitised teadusuuringutest ja tehnoloogiaarendusest. Üldkogu võtab vastu välislepingutest ja sissemaksetest, eelkõige Euroopa Liidu ja/või riigi eelarvest rahastatavast tegevusest saadava tulu kasutamise RAKENDUSEESKIRJAD, mille üldkogu kiidab heaks kooskõlas artikli 25 lõikega 10.

| c) | Muud artikli 2 lõikes 3 osutatud tulud, mis kirjendatakse kooskõlas artikli 30 lõigetega 9 ja 10. |
| --- | --- |

c)

Muud artikli 2 lõikes 3 osutatud tulud, mis kirjendatakse kooskõlas artikli 30 lõigetega 9 ja 10.

| d) | Muud sissetulekud ja rahalised vahendid artikli 2 kohaselt tegevuste hulka kuuluvate konkreetsete tegevuste või projektide arendamiseks. |
| --- | --- |

d)

Muud sissetulekud ja rahalised vahendid artikli 2 kohaselt tegevuste hulka kuuluvate konkreetsete tegevuste või projektide arendamiseks.

| e) | Annetused ja toetused, näiteks heategevusest, loteriifondidest, mittetulundusühendustelt. Üldkogu heakskiidu korral on ELI ERICul õigus võtta põhikirjas sätestatud mittetulunduslike ülesannete täitmiseks ja tegevuse elluviimiseks vastu toetusi, erisissemakseid, kingitusi, annetusi ja muid makseid füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt, näiteks heategevus- või loteriifondidelt. |
| --- | --- |

e)

Annetused ja toetused, näiteks heategevusest, loteriifondidest, mittetulundusühendustelt. Üldkogu heakskiidu korral on ELI ERICul õigus võtta põhikirjas sätestatud mittetulunduslike ülesannete täitmiseks ja tegevuse elluviimiseks vastu toetusi, erisissemakseid, kingitusi, annetusi ja muid makseid füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt, näiteks heategevus- või loteriifondidelt.

4.   ELI ERICule kättesaadavaks tehtud vahendeid kasutatakse üksnes artikli 2 kohaste ülesannete täitmiseks ja tegevuse elluviimiseks. Selleks et tagada tegevuseks piisavad püsivad rahavarud, määrab üldkogu FINANTSEESKIRJADES vastavalt iga LIIKME sissemaksele kindlaks lubatavad mitterahalised sissemaksed. Üldkogu võib haldus- ja finantskomitee soovituse alusel otsustada tasaarvestada LIIKMETE sissemaksed lisatulust kooskõlas artikliga 30.

5.   Mitterahaliste ja rahaliste sissemaksete tegemise viisid, piirangud ja raamatupidamispõhimõtted sätestatakse FINANTSEESKIRJADES, mille üldkogu võtab vastu kooskõlas artikli 25 lõikega 10 ja artikliga 30.

5. PEATÜKK

JUHTIMINE

JUHTIMINE

Artikkel 23

ORGANID

ELI ERICu põhikirjajärgsed organid on üldkogu ja peadirektor. Need organid juhivad ELI ERICut ühtse integreeritud organisatsioonina, sealhulgas ELI ERICu teadustegevuse ja kasutajate programmi ning ELI RAJATISTE käitamist kooskõlas artikli 2 lõikega 1.

Artikkel 24

ÜLDKOGU

1.   Üldkogu on ELI ERICu juhtorgan, kellel on lõplik õigus määrata kindlaks ELI ERICu põhikirjajärgsed põhimõtted ja otsustada kõigi muude küsimuste üle, mis on seotud ELI ERICu põhiülesande täitmisega. Üldkogu võib anda juhiseid peadirektorile.

2.   Üldkogu koostab oma KODUKORRA kooskõlas käesoleva põhikirjaga. Üldkogu teeb kõik otsused objektiivselt põhjendatud alustel.

3.   Iga LIIGE võib üldkogusse nimetada kuni kaks esindajat. Esindaja(te) nimetamisest või esindusvolituste lõpetamisest teatab iga LIIGE põhjendamatu viivituseta ja kirjalikult üldkogu esimehele. Kui ühel või mõlemal LIIKME esindajal ei ole võimalik koosolekul osaleda ja neid peab esindama muu volitatud isik, saadab asjaomane LIIGE kooskõlas üldkogu KODUKORRAGA enne koosolekut üldkogu esimehele selle kohta kirjaliku teate. Peadirektor ning teised ELI ERICu ja ELI RAJATISTE töötajad ei saa osaleda üldkogus esindajatena.

4.   Esindajatel võib olla piiratud arv ekspertidest nõunikke, nagu on ette nähtud üldkogu KODUKORRAGA.

5.   Iga VAATLEJA kohta võib üldkogu koosolekutel osaleda kuni kaks esindajat, kellel ei ole hääleõigust.

6.   Iga STRATEEGILISE PARTNERI kohta võib üldkogu koosolekutel hääleõiguseta osaleda kuni kaks esindajat, kui STRATEEGILINE PARTNER kutsutakse üldkogu koosolekule kooskõlas artikli 19 lõikega 2.

7.   Üldkogu valib LIIKMETE delegatsioonidest kolmeaastaseks ametiajaks esimehe ja aseesimehe. Valitud esimees ja aseesimees on erapooletud ja sõltumatud (supra partes) ning lahkuvad oma delegatsioonidest. Tagasivalimine on lubatud üks kord järgmiseks ametiajaks, mis ei ületa kahte aastat.

8.   Peadirektor, ISTACi esimees ning haldus- ja finantskomitee esimees osalevad kõigil üldkogu koosolekutel, välja arvatud juhul, kui üldkogu esimees on andnud teised juhised.

9.   Üldkogu teeb oma otsused kooskõlas artikliga 25. Üldkogu esimees võib kindlaks määrata ja otsustada, et otsus võetakse vastu kirjaliku menetluse teel üldkogu koosolekute vahelisel ajal. Üksikasjad sätestatakse üldkogu KODUKORRAS.

10.   Üldkogu tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas. Üldkogu koosolekud kutsub kokku esimees. Aseesimees asendab esimeest tema äraolekul ja huvide konflikti korral.

11.   Üldkogu koosolekutel saab osaleda ja liikmeõigusi saab kasutada ka elektroonilisel teel. Üksikasjad sätestatakse üldkogu KODUKORRAS.

12.   Kulud, mis kaasnevad LIIKMETE esindajate ja nende ekspertide osalusega üldkogu koosolekutel, kannavad LIIKMED. Kulud, mis kaasnevad VAATLEJATE esindajate osalusega üldkogu koosolekutel, kannavad VAATLEJAD. Kulud, mis kaasnevad VAATLEJATE või STRATEEGILISTE PARTNERITE ettepanekul kutsutud muude isikute osalusega koosolekutel, kannab asjaomane ettepaneku teinud VAATLEJA või STRATEEGILINE PARTNER. Kulud, mis kaasnevad esimehe (nt ISTACi või haldus- ja finantskomitee esimees või audiitorid) kutsutud muude nõuandvate isikute osalusega koosolekutel, kannab ELI ERIC, kui ei ole kokku lepitud teisiti.

Artikkel 25

HÄÄLETAMISKORD

1.   Igal LIIKMEL on üks jagamatu hääl. LIIGE on nõuetekohaselt esindatud, kui koosolekul viibib kohapeal või osaleb elektroonilisel teel vähemalt üks esindaja. Kohustusi mittetäitval LIIKMEL hääleõigust ei ole.

2.   LIIKMETE hääli kaalutakse vastavalt sellele, kui suur on nende tehtavate sissemaksete osakaal LIIKMETE iga-aastaste sissemaksete kogusummast.

3.   Lihthäälteenamus tähendab enamust, mis ületab 50 % nende LIIKMETE häältest, kes on koosolekul esindatud, kusjuures vastu ei hääleta mitte enam kui pooled LIIKMETEST.

4.   Kvalifitseeritud häälteenamus tähendab enamust, mis hõlmab vähemalt 67 % nende LIIKMETE häältest, kes on koosolekul esindatud, kusjuures vastu ei hääleta mitte enam kui pooled LIIKMETEST.

5.   Ühehäälsus tähendab, et ükski LIIGE ei hääleta vastu, kusjuures hääletusel annab oma hääle vähemalt 90 % LIIKMETEST.

6.   Hääletamisest hoidumist ei arvestata häälena, kuid see märgitakse protokolli.

7.   Üldkogu saavutab kvoorumi ja otsused on kehtivad juhul, kui täidetud on alljärgnevad tingimused:

| a) | esindatud on kaks kolmandikku LIIKMETEST; |
| --- | --- |

a)

esindatud on kaks kolmandikku LIIKMETEST;

| b) | Euroopa Liidu liikmesriikidel ja assotsieerunud riikidel on ühiselt häälteenamus. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu liikmesriikidel ja assotsieerunud riikidel on ühiselt häälteenamus.

8.   Üldkogu koosolekul osalevad esindajad teevad kõik endast sõltuva, et jõuda otsuste suhtes konsensusele.

9.   Järgmiste küsimuste korral on tarvis üldkogu ühehäälset heakskiitu:

| a) | LIIKME- või VAATLEJAstaatuse andmine ja lõpetamine ning ELI ERICu ja ühineva LIIKME või VAATLEJA vahel lepingu sõlmimine kooskõlas artiklitega 16 ja 17; |
| --- | --- |

a)

LIIKME- või VAATLEJAstaatuse andmine ja lõpetamine ning ELI ERICu ja ühineva LIIKME või VAATLEJA vahel lepingu sõlmimine kooskõlas artiklitega 16 ja 17;

| b) | käesoleva põhikirja ja selle lisade muutmise ettepanek; |
| --- | --- |

b)

käesoleva põhikirja ja selle lisade muutmise ettepanek;

| c) | erandjuhtudel laenu võtmine; |
| --- | --- |

c)

erandjuhtudel laenu võtmine;

| d) | LIIKMEpoolne rajatise lisamine ELI RAJATISTE hulka; |
| --- | --- |

d)

LIIKMEpoolne rajatise lisamine ELI RAJATISTE hulka;

| e) | LIIKMETE iga-aastased sissemaksed; |
| --- | --- |

e)

LIIKMETE iga-aastased sissemaksed;

| f) | otsus pikendada ELI ERICu tegevusaega. |
| --- | --- |

f)

otsus pikendada ELI ERICu tegevusaega.

10.   Järgmiste küsimuste korral on tarvis üldkogu kvalifitseeritud häälteenamust:

| a) | strateegilise partnerluse lepingud kooskõlas artikliga 19; |
| --- | --- |

a)

strateegilise partnerluse lepingud kooskõlas artikliga 19;

| b) | ELI ERICu organisatsiooniline ja tegevusstruktuur; |
| --- | --- |

b)

ELI ERICu organisatsiooniline ja tegevusstruktuur;

| c) | üldkogu KODUKORD kooskõlas artikli 24 lõikega 2; |
| --- | --- |

c)

üldkogu KODUKORD kooskõlas artikli 24 lõikega 2;

| d) | ELI ERICu FINANTSEESKIRJAD; |
| --- | --- |

d)

ELI ERICu FINANTSEESKIRJAD;

| e) | ELI ERICu põhikirjajärgsed põhimõtted; |
| --- | --- |

e)

ELI ERICu põhikirjajärgsed põhimõtted;

| f) | üldkogu esimehe ja aseesimehe valimine; |
| --- | --- |

f)

üldkogu esimehe ja aseesimehe valimine;

| g) | ISTACi, haldus- ja finantskomitee ning eetika nõuandekomitee kõrval muude nõuandekomiteede või -organite loomine; |
| --- | --- |

g)

ISTACi, haldus- ja finantskomitee ning eetika nõuandekomitee kõrval muude nõuandekomiteede või -organite loomine;

| h) | esimehe ja liikmete nimetamine ISTACisse kooskõlas artikli 27 lõikega 2, haldus- ja finantskomiteesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 ning eetika nõuandekomiteesse kooskõlas artikli 29 lõikega 1; |
| --- | --- |

h)

esimehe ja liikmete nimetamine ISTACisse kooskõlas artikli 27 lõikega 2, haldus- ja finantskomiteesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 ning eetika nõuandekomiteesse kooskõlas artikli 29 lõikega 1;

| i) | peadirektori ametisse nimetamine või tema ametiaja lõpetamine ning talle konkreetsete volituste andmine; |
| --- | --- |

i)

peadirektori ametisse nimetamine või tema ametiaja lõpetamine ning talle konkreetsete volituste andmine;

| j) | püsiseisundis käitamise perioodil ELI RAJATISTE direktorite ametisse nimetamise või ametiaja lõpetamise kinnitamine; |
| --- | --- |

j)

püsiseisundis käitamise perioodil ELI RAJATISTE direktorite ametisse nimetamise või ametiaja lõpetamise kinnitamine;

| k) | ELI ERICu likvideerimine ja varade tasaarveldamine; |
| --- | --- |

k)

ELI ERICu likvideerimine ja varade tasaarveldamine;

| l) | ELI ERICu iga-aastane tegevuskava ning viie aasta teadus- ja tehnikaprogramm; |
| --- | --- |

l)

ELI ERICu iga-aastane tegevuskava ning viie aasta teadus- ja tehnikaprogramm;

| m) | ELI ERICu kuluraamat, mida kasutatakse kuluprognooside tegemiseks, sh mitterahaliste sissemaksete väärtuse kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

m)

ELI ERICu kuluraamat, mida kasutatakse kuluprognooside tegemiseks, sh mitterahaliste sissemaksete väärtuse kindlaksmääramiseks;

| n) | ELI ERICu aastaeelarve ja viie aasta eelarvekava vastuvõtmine; |
| --- | --- |

n)

ELI ERICu aastaeelarve ja viie aasta eelarvekava vastuvõtmine;

| o) | konkreetsete projektide ja asjaomaste eelarvete vastuvõtmine; |
| --- | --- |

o)

konkreetsete projektide ja asjaomaste eelarvete vastuvõtmine;

| p) | ELI RAJATISTE uuenduste heakskiitmine; |
| --- | --- |

p)

ELI RAJATISTE uuenduste heakskiitmine;

| q) | ELI ERICu raamatupidamise aastaaruande vastuvõtmine; |
| --- | --- |

q)

ELI ERICu raamatupidamise aastaaruande vastuvõtmine;

| r) | ELI ERICu iga-aastase tegevusaruande vastuvõtmine; |
| --- | --- |

r)

ELI ERICu iga-aastase tegevusaruande vastuvõtmine;

| s) | põhimõtted ELI RAJATISTES kiirekanalite kasutamise aegade jaotamise ja nendele juurdepääsu andmise kohta; |
| --- | --- |

s)

põhimõtted ELI RAJATISTES kiirekanalite kasutamise aegade jaotamise ja nendele juurdepääsu andmise kohta;

| t) | ISTACi, haldus- ja finantskomitee ning eetika nõuandekomitee KODUKORRA heakskiitmine. |
| --- | --- |

t)

ISTACi, haldus- ja finantskomitee ning eetika nõuandekomitee KODUKORRA heakskiitmine.

11.   Kõik muud üldkogu otsused tehakse lihthäälteenamusega, kui käesolevas põhikirjas ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 26

PEADIREKTOR

1.   Peadirektor on ELI ERICu seaduslik esindaja. Peadirektor vastutab ELI ERICu igapäevase juhtimise eest nõuetekohase hoolsusega ja kooskõlas käesoleva põhikirja, üldkogu juhiste ja resolutsioonide ning kohaldatavate õigusnõuetega.

2.   Peadirektor esitab üldkogule heakskiitmiseks organisatsioonilise struktuuri, kus on kindlaks määratud organisatsiooni direktorid ja vanemametnikud. Peadirektor nimetab ametisse vastavate ELI RAJATISTE juhatajad, et tagada jätkuv sidusus ja koostöö ELI RAJATISTE vahel, välja arvatud esmase käitamise perioodil, mil rajatise juhataja nimetab ametisse asjaomane VASTUVÕTTEV RIIK.

3.   Peadirektor koostab strateegilised, tehnilised, teaduslikud, õiguslikud, eelarvega seotud ja haldusotsused ning esitab need üldkogule.

4.   Peadirektor esitab üldkogule iga-aastase tegevusaruande, samuti esitab ta kord aastas üldkogule auditeeritud raamatupidamise aastaaruande.

5.   Üldkogu nimetab peadirektori ametisse kuni viieks aastaks. Ametiaega võidakse ühe korra pikendada veel kuni viieks aastaks.

6.   Kui peadirektori ametikoht jääb vabaks, määrab üldkogu peadirektori kohusetäitja kooskõlas artikli 25 lõikega 10. Ametisse nimetamise otsuses sätestatakse peadirektori kohusetäitja volitused ja ülesanded.

Artikkel 27

RAHVUSVAHELINE TEADUSE JA TEHNIKA NÕUANDEKOMITEE

1.   Rahvusvaheline teaduse ja tehnika nõuandekomitee (ISTAC) annab peadirektorile ja üldkogule sõltumatut nõu kõikides strateegilistes küsimustes ning ka ELI ERICu korraldatavate teadus- ja tehniliste tegevuste, konkreetsete projektide ja uuenduste asjus.

2.   Üldkogu nimetab kooskõlas artikli 25 lõike 10 punktiga h ametisse ISTACi liikmed, kes on silmapaistvad eksperdid ELIga seotud erialadel. Üldkogu määrab kindlaks ISTACi liikmete arvu, volitused ja KODUKORRA.

3.   ISTAC valib liikmete seast esimehe, kelle kiidab heaks üldkogu.

4.   ISTACi tööga seotud kulud kannab ELI ERIC.

Artikkel 28

HALDUS- JA FINANTSKOMITEE

1.   Üldkogu moodustab haldus- ja finantskomitee, millesse iga LIIGE nimetab kuni kaks esindajat. Üldkogu nimetab ametisse haldus- ja finantskomitee esimehe, kes on erapooletu ja sõltumatu. Haldus- ja finantskomitee nõustab üldkogu halduslikes, õiguslikes, hangete ja finantsjuhtimisega seotud küsimustes. Haldus- ja finantskomiteesse võidakse nõuandvas rollis osalema kutsuda kuni kaks esindajat iga VAATLEJA kohta.

2.   Haldus- ja finantskomitee tööd kirjeldatakse komitee KODUKORRAS, mille määrab kindlaks üldkogu.

3.   Haldus- ja finantskomitee tööga seotud kulud kannab ELI ERIC; kulud, mis on seotud esindajate osalusega haldus- ja finantskomitee töös, kannavad LIIKMED ja VAATLEJAD.

Artikkel 29

EETIKA NÕUANDEKOMITEE

1.   Üldkogu moodustab eetika nõuandekomitee, kes nõustab üldkogu ja peadirektorit kõigis eetikaküsimustes, mis on seotud ELI ERICu tegevusega, sealhulgas kasutajate tehtavad katsed ELI RAJATISTES, teaduslik hindamine, teadusuuringute usaldusväärsus ja tööhõiveküsimused.

2.   Üldkogu nimetab kooskõlas artikli 25 lõike 10 punktiga h ametisse eetika nõuandekomitee liikmed, kellel on teadmised ELI ERICuga seotud küsimustes. Üldkogu määrab kindlaks eetika nõuandekomitee liikmete arvu, volitused ja KODUKORRA.

6. PEATÜKK

FINANTSKÜSIMUSED

FINANTSKÜSIMUSED

Artikkel 30

EELARVEAASTA, RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE, EELARVEPÕHIMÕTTED JA MAKSUKÜSIMUSED

1.   Eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2.   Eelarves peavad tulud ja kulud olema tasakaalus. LIIKMED teevad sissemakseid ELI ERICu tegevuskulude katteks ning tegevuskuludeks ettenähtud sissemaksete jaotus LIIKMETE vahel määratakse kindlaks kooskõlas käesoleva põhikirja II lisaga.

3.   Üldkogu väldib olukorda, kus pikema aja jooksul valitseb märkimisväärne ebakõla seoses ühelt poolt sellega, mil määral LIIKME teadusringkond ELI RAJATISI kasutab, ning teisalt sellega, mil määral LIIGE ELI ERICusse rahaliselt panustab.

4.   Aastaeelarve kava vaatab läbi haldus- ja finantskomitee ning üldkogu kiidab selle heaks vähemalt kuu aega enne eeloleva eelarveaasta algust.

5.   ELI ERIC peab rahaliste ja mitterahaliste sissemaksete ning kulude üle arvestust ning tagab usaldusväärse finantsjuhtimise, et saavutada tasakaalus eelarve.

6.   Raamatupidamise aastaaruande vaatab läbi haldus- ja finantskomitee ning üldkogu kiidab selle heaks viie kuu jooksul alates eelarveaasta lõpust. Raamatupidamise aastaaruandele lisatakse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne, mis moodustab osa Euroopa Komisjonile esitatavast ELI ERICu iga-aastasest tegevusaruandest.

7.   Raamatupidamise aastaaruanne sisaldab artikli 22 kohaste mitterahaliste sissemaksete ja muude tulude kokkulepitud väärtust.

8.   Kaupadele ja teenustele, mida ostavad ELI ERIC ja ELI ERICu LIIGE (põhikirja 3. peatüki tähenduses) ning mille ametlik ja ainus kasutaja on ELI ERIC, kohaldatakse käibemaksu- ja aktsiisivabastusi nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 143 lõike 1 punkti g ja artikli 151 lõike 1 punkti b ning nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (3) artikli 12 alusel ning kooskõlas nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 (4) artiklitega 50 ja 51, tingimusel et selline ost tehakse üksnes ELI ERICu tegevuse alla kuuluva mittemajandusliku tegevuse jaoks. Käibemaksuvabastust kohaldatakse üksnes 300 eurot ületavate ostude suhtes. Töötajate tehtud ostude suhtes vabastusi ei kohaldata.

9.   ELI ERIC avab oma majandustegevuse kulude ja tulude üle arvestuse pidamiseks eraldi raamatupidamiskontod. Majandustegevuse eest küsitakse turuhinda, kui seda on võimalik kindlaks määrata, või kõiki kulusid ja mõistlikku marginaali sisaldavat summat. Nende tegevuste suhtes kohaldatakse käibemaksu.

10.   Üldkogu kehtestab FINANTSEESKIRJAD, milles määratakse kindlaks kõik muud RAKENDUSEESKIRJAD, mis on seotud ELI ERICu eelarve, raamatupidamisstandardite ja finantsküsimustega, sealhulgas raamatupidamisaruannete koostamist, esitamist, auditeerimist ja avaldamist käsitlevad eeskirjad.

11.   Peadirektor esitab üldkogule FINANTSEESKIRJADEGA ette nähtud eelarvedokumendid, mille on läbi vaadanud haldus- ja finantskomitee.

12.   Finantsolukorra ja raamatupidamise aastaaruande auditeerimine ning kontrollimine, kas raamatupidamise aastaaruandes kajastatud tehingud vastavad õiguslikele nõuetele ja põhikirjale, usaldatakse ühele või mitmele audiitorile, kelle üldkogu nimetab ametisse kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega. Audiitorid täidavad FINANTSEESKIRJADES sätestatud ülesandeid. Peadirektor pakub audiitoritele vajaduse korral teavet ja abi.

7. PEATÜKK

ALUSPÕHIMÕTTED JA LÕPPSÄTTED

ALUSPÕHIMÕTTED JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 31

TÖÖKEEL

ELI ERICu töökeel on inglise keel.

Artikkel 32

PÕHIKIRJA KONSOLIDEERITUD VERSIOON

Käesolevat põhikirja ajakohastatakse ja see tehakse üldsusele kättesaadavaks ELI ERICu veebisaidil ja selle põhikirjajärgses asukohas. Kõik põhikirja muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikliga 11 tähistatakse selgelt märkusega, milles täpsustatakse, kas muudatus puudutab põhikirja olulist või mitteolulist osa, ja kirjeldatakse selle vastuvõtmisel järgitud menetlust.

Artikkel 33

EUROOPA KOMISJONILE ARUANNETE ESITAMINE

1.   ELI ERIC esitab iga-aastase tegevusaruande (ELI ERICu iga-aastane tegevusaruanne), milles kajastatakse eelkõige tema tegevuse teaduslikke, korralduslikke ja finantsaspekte. Üldkogu kiidab selle aruande heaks ning edastab selle Euroopa Komisjonile ja asjaomastele ametiasutustele vastavale eelarveaastale järgneva aasta 30. juuniks. See aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks.

2.   ELI ERIC teatab Euroopa Komisjonile kõikidest asjaoludest, mis võivad tõsiselt ohustada ELI ERICu ülesannete täitmist või piirata ELI ERICu suutlikkust täita määruses (EÜ) nr 723/2009 sätestatud nõudeid.

Artikkel 34

KOHALDATAV ÕIGUS

ELI ERICu sisemise toimimise suhtes kohaldatakse:

| a) | liidu õigust, eeskätt määrust (EÜ) nr 723/2009 (muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 1261/2013 (5)) ning selle määruse artikli 6 lõike 1 punktis a ja artikli 11 lõikes 1 osutatud otsuseid; |
| --- | --- |

a)

liidu õigust, eeskätt määrust (EÜ) nr 723/2009 (muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 1261/2013 (5)) ning selle määruse artikli 6 lõike 1 punktis a ja artikli 11 lõikes 1 osutatud otsuseid;

| b) | selle riigi õigust, kus on ELI ERICu põhikirjajärgne asukoht, kui tegemist on küsimustega, mille suhtes ei kohaldata või kohaldatakse ainult osaliselt käesoleva artikli punktis a osutatud õigusakte; |
| --- | --- |

b)

selle riigi õigust, kus on ELI ERICu põhikirjajärgne asukoht, kui tegemist on küsimustega, mille suhtes ei kohaldata või kohaldatakse ainult osaliselt käesoleva artikli punktis a osutatud õigusakte;

| c) | selle riigi õigust, kus ELI ERIC käitab ELI RAJATIST, kui käesoleva artikli punktides a ja b osutatud õigusaktid ei ole kohaldatavad; |
| --- | --- |

c)

selle riigi õigust, kus ELI ERIC käitab ELI RAJATIST, kui käesoleva artikli punktides a ja b osutatud õigusaktid ei ole kohaldatavad;

| d) | käesolevat põhikirja, selle RAKENDUSEESKIRJU ja KODUKORDA. |
| --- | --- |

d)

käesolevat põhikirja, selle RAKENDUSEESKIRJU ja KODUKORDA.

Artikkel 35

VAIDLUSED

1.   LIIKMED ja VAATLEJAD teevad kõik endast oleneva selleks, et lahendada rahumeelsel viisil kõik vaidlused, mis võivad tekkida seoses käesoleva põhikirja tõlgendamise või kohaldamisega.

2.   Kõiki ELI ERICuga seotud vaidlusi LIIKMETE vahel, vaidlusi LIIKMETE ja ELI ERICu vahel ning kõiki selliseid kohtuvaidlusi, mille pool on Euroopa Liit, on pädev lahendama Euroopa Liidu Kohus.

3.   ELI ERICu ja kolmandate isikute vaheliste vaidluste suhtes kohaldatakse kohtualluvust käsitlevaid Euroopa Liidu õigusakte. Euroopa Liidu õigusaktidega hõlmamata juhtumite korral määratakse asjaomase vaidluse lahendamiseks pädev kohus kindlaks vastavalt selle riigi õigusele, kus on ELI ERICu põhikirjajärgne asukoht.

---

(1)  Nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta (ELT L 206, 8.8.2009, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12).

3

(4)  Nõukogu 15. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 282/2011, millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmed (ELT L 77, 23.3.2011, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1261/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta (ELT L 326, 6.12.2013, lk 1).

5

---

I LISA

TEHNILINE JA TEADUSLIK KIRJELDUS

1.   KÄESOLEVA DOKUMENDI EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

Selles dokumendis kirjeldatakse projekti „Extreme Light Infrastructure“ Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ELI ERIC) raames teadlastele pakutavaid teaduslikke kasutusotstarbeid ja tehnilisi süsteeme. Samuti kirjeldatakse selles konkreetseid aspekte, mis on seotud vastuvõtvate riikide poolt ELI ERICu jaoks kättesaadavaks tehtavate rajatistega. Selle dokumendi alusel määratakse kindlaks ELI ERICu käitamistegevuse ulatus ja määratlus.

Dokumendis loetletakse ELI ERICu teaduslikud eesmärgid ja kirjeldatakse selle kasutusotstarvet. Asjakohastel juhtudel viidatakse ELI valgele raamatule, mis oli ELI peamine tehniline dokument enne rajamist. Selles olulises dokumendis kirjeldatud ELI visiooni teatavad aspektid on jätkuvalt asjakohased, ent käesoleva dokumendi ja ELI ERICu asutamise kontekstis kirjeldatakse üksnes ERICu asutajatest vastuvõtvate liikmete pakutavaid tehnilisi rajatisi.

Dokumendis tehakse kokkuvõte ELI rajatiste praegusest teaduslikust ulatusest ning ka tehnilistest aspektidest. Samuti käsitletakse küsimusi, mis on seotud käitamistegevuse alguse eelarve ja ajakavaga. Teave põhineb ELI ERICu põhikirjal, eelkõige artiklil 22 („Siduvad kohustused ja vahendid“), ning sellest juhindutakse ELI ERICU ja rajatiste omanike (vastuvõtvad asutused) vaheliste lepingute sõlmimisel, millega tehakse ELI rajatised kasutajaskonnale kättesaadavaks. Seda silmas pidades on käesolev dokument lahutamatu osa ELI ERICu põhikirjast ELI ERICu asutamisel ning peamine lähtealus seoses rajatiste tegevusulatuse ja põhiülesandega.

2.   SISSEJUHATUS JA TAUSTTEAVE

Projekti „Extreme Light Infrastructure“ ERIC on rahvusvaheline teadusotstarbeline laserrajatis, mille eesmärk on luua uusi võimalusi teadusharudevahelisteks teadusuuringuteks üliintensiivvalgusega (extreme light) kõrgeima tippvõimsusega laserallikatest, mis praegu maailmas saadaval. Need laserid ja neist eralduv sekundaarne kiirgus võimaldavad teha enneolematuid avastusi mitmesugustes teadusvaldkondades, ent uurida ka ühiskonna seisukohast olulisi rakendusi.

Kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 723/2009 (1) on ELI ERIC ühes kohas asuv teadustaristu, millel on lisaks põhiasukohale mitu tegevuskohta vastuvõtvates liikmesriikides. ELI rajatised asuvad kahes tegevuskohas – üks Tšehhi Vabariigis ja teine Ungaris. Need tehakse kättesaadavaks rahvusvahelisele teaduskasutajate kogukonnale.

2018. aastal pälvisid Gérard Mourou ja Donna Strickland Nobeli füüsikaauhinna oma töö eest sirts-impulsivõimenduse (Chirped Pulse Amplification, CPA) alal. See auhind on ELI jaoks mitmes mõttes eriline, sest sellega tunnustati tehnoloogiat, tänu millele sai võimalikuks üliintensiivse laservalguse tehnoloogia. ELI rajatistes arendatakse CPA-tehnikat edasi, et teha kättesaadavaks enneolematul tasemel tippvõimsus (vt joonis 1). See omakorda annab võimaluse uurida mitmesuguseid fundamentaalteaduslikke ja ka ühiskonna seisukohast kasulikke rakendusi.

ELI ERICu konkreetne eesmärk on uurida ja arendada kaht põhikontseptsiooni, mis määrati algselt kindlaks ELI valges raamatus ning on jätkuvalt asjakohased.

| — | Suure energiaga kiired ja röntgenikiirgus: kompaktlaser-plasmakiirenditega tekitatavad ülilühikeste impulsside abil laetud osakeste (> 10 GeV) ja kiirguse (kuni mõni MeV) kiired; |
| --- | --- |

—

Suure energiaga kiired ja röntgenikiirgus: kompaktlaser-plasmakiirenditega tekitatavad ülilühikeste impulsside abil laetud osakeste (> 10 GeV) ja kiirguse (kuni mõni MeV) kiired;

| — | atosekundteadus: aatomite, molekulide, plasmade ja tahkiste elektrondünaamika piltuuringud atosekundilisel ajaskaalal. |
| --- | --- |

—

atosekundteadus: aatomite, molekulide, plasmade ja tahkiste elektrondünaamika piltuuringud atosekundilisel ajaskaalal.

Täpsemad eesmärgid on järgmised.

| — | Tšehhi Vabariigis Dolní Břežanys (Praha lähistel) asuva ELI kiirekanalite (ELI-Beamlines) puhul on eesmärk arendada osakeste ja kiirguse sekundaarseid lühiimpulss-allikaid ning uurida nende multidistsiplinaarseid rakendusi molekulaarteaduses, biomeditsiinis ja materjaliteaduses, tihedate plasmade ja sooja tiheaine füüsikas ning laboratoorses astrofüüsikas. Peale selle kasutatakse rajatises suure võimsuse ja kordussagedusega lasereid tugeva väljaga füüsikakatseteks, mille puhul fokusseeritud intensiivsus on ligikaudu 1023 W/cm2, ning uuritakse eksootilise plasma füüsikat ja kvantelektrodünaamika mittelineaarseid efekte. |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigis Dolní Břežanys (Praha lähistel) asuva ELI kiirekanalite (ELI-Beamlines) puhul on eesmärk arendada osakeste ja kiirguse sekundaarseid lühiimpulss-allikaid ning uurida nende multidistsiplinaarseid rakendusi molekulaarteaduses, biomeditsiinis ja materjaliteaduses, tihedate plasmade ja sooja tiheaine füüsikas ning laboratoorses astrofüüsikas. Peale selle kasutatakse rajatises suure võimsuse ja kordussagedusega lasereid tugeva väljaga füüsikakatseteks, mille puhul fokusseeritud intensiivsus on ligikaudu 1023 W/cm2, ning uuritakse eksootilise plasma füüsikat ja kvantelektrodünaamika mittelineaarseid efekte.

| — | Ungaris Szegedis asuv atosekundilise valgusimpulsi allikas (ELI Attosecond Light Pulse Source, ELI-ALPS) on ainulaadne uurimisrajatis, kus on võimalik kasutada valgusallikaid sagedusribas teraherts-sagedusest (1012 Hz) röntgenikiirguse sageduseni (1018–1019 Hz) suure kordussagedusega ülilühikeste impulsside kujul. ELI-ALPSi abil uuritakse ülikiiret dünaamikat atosekundilisel ajaskaalal (10–18 s) tehtavate piltuuringutega aatomite, molekulide, plasmade ja tahkiste elektrondünaamikast. Samuti tehakse teadusuuringuid ülisuure intensiivsusega laseritega. |
| --- | --- |

—

Ungaris Szegedis asuv atosekundilise valgusimpulsi allikas (ELI Attosecond Light Pulse Source, ELI-ALPS) on ainulaadne uurimisrajatis, kus on võimalik kasutada valgusallikaid sagedusribas teraherts-sagedusest (1012 Hz) röntgenikiirguse sageduseni (1018–1019 Hz) suure kordussagedusega ülilühikeste impulsside kujul. ELI-ALPSi abil uuritakse ülikiiret dünaamikat atosekundilisel ajaskaalal (10–18 s) tehtavate piltuuringutega aatomite, molekulide, plasmade ja tahkiste elektrondünaamikast. Samuti tehakse teadusuuringuid ülisuure intensiivsusega laseritega.

ELI rajatistes on kättesaadavad kõige võimsamad ja kõige lühikesema impulsiga süsteemid, mis praegu saadaval. Täpsemalt on ELI esimene taristu, mis on pühendatud fundamentaalteaduslikele uuringutele laseri ja aine vastastikmõju uurimiseks ultrarelativistliku intensiivsuse juures (I > 1024 W/cm2). Rajatistes juba katsetatakse uue põlvkonna innovatiivseid, ülimalt kompaktseid kiirekanaleid, mis suudavad tekitada femtosekundilise (10–15 s) kuni atosekundilise (10–18 s) kestusega impulsside abil laetud osakeste ja kiirguse kiiri.

Tänu teadusuuringute mitmekesisusele toovad ELI rajatised eeldatavalt märkimisväärset kasu ühiskonnale ja soodustavad innovatsiooni keskpikas ja pikas perspektiivis, sealhulgas aitavad parandada vähiravi (ioonkiirgus), piltdiagnostikat ja biomeditsiinilist kuvamist ning töötada välja uue põlvkonna footontehnoloogia ja uued, muundamisel põhinevad meetodid tuumajäätmete töötlemiseks.

Kahe tegevuskoha peale kokku on ELI rajatiste pindala peaaegu 54 000 m2 ning seal asub tööle eeldatavalt kuni 600 teadlast, inseneri, tehnikut ja tugitöötajat.

Joonis 1

Suurimad fokusseeritud intensiivsused läbi aja (*1)

Image 1

ELI valges raamatus, mis avaldati 2011. aastal, nähti rajatise jaoks algselt ette visioon, mis nihutab üliintensiivse valguse ja laseritehnoloogia piire, mis praegusel ajal on olulisem kui kunagi varem:

„Tänapäeva tehniliselt võimsaimate laserisüsteemide tippvõimsus jääb vahemikku 1–2 petavatti (PW) ja neil on seejuures väga väike kordussagedus (alla 1 Hz). Olukord ei ole kümne [nüüdseks 20] aasta jooksul muutunud. Enamik võimsatest süsteemidest on aga endiselt 100 TW tasemel. ELI ja tema eelkäijaks olnud riigisisesed projektid, nagu ILE ja Vulcan-10 PW, aitavad viia lasermoodulite tippvõimsuse tasemele 10 PW või seda veel mitmekordistada, tagades seejuures märksa suurema kordussageduse. See tähendab, et kumbki parameeter paraneb enam kui ühe suurusjärgu võrra.“

Kõnealune visioon rajab tee veelgi võimsamatele, kombineeritud ja koherentsetele 100 PW laserisüsteemidele, mida kavatsetakse ELI rajatistes esmakordselt kasutusele võetavate tehnoloogiate põhjal realiseerida tulevastes ELI rajatistes. Sellised süsteemid võimaldavad uurida uut tüüpi vastastikmõju ning seeläbi avardada aatomifüüsika piire ja uurida tuumafüüsika, osakeste suurte energiate füüsika ja astrofüüsika seisukohast olulisi ainekihte. Neid valdkondi on traditsiooniliselt uuritud suure energiaga osakeste kiirendite abil. Eeldatavalt võidakse ELIs välja kujundada täiesti uus lähenemisviis fundamentaalfüüsika uurimisele. ELI keskmes on laseri ultrarelativistlik intensiivsus, mis tagab:

| — | tugevaima elektromagnetvälja; |
| --- | --- |

—

tugevaima elektromagnetvälja;

| — | võimaluse, et valgus paneb aine, elektronid ja ioonid liikuma relativistlikul kiirusel; |
| --- | --- |

—

võimaluse, et valgus paneb aine, elektronid ja ioonid liikuma relativistlikul kiirusel;

| — | suure energiaga koherentse või mittekoherentse röntgeni- või gammakiirguse tekke; |
| --- | --- |

—

suure energiaga koherentse või mittekoherentse röntgeni- või gammakiirguse tekke;

| — | võimaluse tekitada märksa lühema – lõppkokkuvõttes isegi atosekundist lühema – kestusega impulsse kui praegu võimalik. |
| --- | --- |

—

võimaluse tekitada märksa lühema – lõppkokkuvõttes isegi atosekundist lühema – kestusega impulsse kui praegu võimalik.

Need neli ainulaadset aspekti pakuvad nii eraldi kui ka koosluses uut võimsat struktuuridünaamikal põhinevate töövahendite kogumit.

3.   ELI RAJATISED JA ELI ERIC

ELI RAJATISED JA ELI ERIC

Juurdepääs ELi rajatistele on konkurentsipõhine, rahvusvaheline ja avatud kasutajatele nii liikmesriikidest kui ka mujalt kooskõlas ELI ERICu põhikirja artikli 2 lõike 2 punktiga a, ELI ERICu kasutajate juurdepääsu põhimõtetega vastavalt ELI ERICu põhikirja artiklile 6 ning teadustaristutele juurdepääsu käsitlevas Euroopa Liidu hartas (2) sätestatud põhimõtetega. Kasutajatele antakse juurdepääs kõikidel juhtudel vastastikuse eksperdihinnangu alusel. ELI ERIC tagab kasutajatele ühtse projektikonkursi raames taotluste esitamiseks ühise pääsupunkti, mis hõlmab integreeritud viisil kogu ELI rajatistes kättesaadavat võimekust.

2

Teaduslikust vaatenurgast tähendab avatud juurdepääs ELI rajatistele seda, et rajatisi saavad kasutada teadlased nii liikmesriikidest kui ka mitteliikmesriikidest. Taotlusi hinnatakse konkurentsipõhiselt, kusjuures avatud juurdepääs tähendab ühtlasi seda, et andmed tehakse tutvumiseks, retsenseerimiseks ja võimalikuks väljaannetes kasutamiseks kättesaadavaks kõigile.

Avatud juurdepääsu kõrval on võimalik ka tasuline juurdepääs, mille korral tulemused (andmete kujul) kuuluvad kasutajale ning on kaitstud ärisaladusega.

Samuti pakutakse juurdepääsuvõimalusi konkreetsete põhiülesandega seotud eesmärkide täitmiseks, näiteks selleks, et teha konkreetse erialaga seotud temaatilisi teadusuuringuid. See võib hõlmata ka tehnoloogiaarendust, et teha koostööd innovatsiooni ja hangete edendamiseks. Liikmete ja Euroopa teadusruumi prioriteet on koolitus ja haridus suutlikkuse suurendamise eesmärgil, mida võidakse laiendada ka liikmete ringist väljapoole.

Vastuvõtvad liikmed võtavad kohustuse teha ELi rajatised ELI ERICule kättesaadavaks osana oma sissemaksest. Selline mitterahaline sissemakse vastuvõtvatelt liikmetelt on avalikes huvides ning tähendab, et ehitusinvesteeringute maksumust ei amortiseerita ega arvestata tegevuskulude hulka. Kättesaadavus ei tähenda, eelda ega välista rajatiste täielikku või osalist omandiõiguse üleandmist. Selles konkreetses kontekstis tähendab kättesaadavus ELI ERICu ja tema vastuvõtvate liikmete kokkuleppel seda, et antakse täielik juurdepääs asjaomastele rajatistele, kontroll nende üle ja vastutus nende eest. Juriidiliselt reguleeritakse seda korraldust rajatiste käitamist käsitlevate lepingutega ELI ERICu ja vastuvõtva liikme ning, kui see on kohaldatav, ELI rajatiste omanike vahel.

Kättesaadavus

omandiõiguse üleandmist

kättesaadavus

Nendes lepingutes käsitletakse rajatiste käitamist, tuge ja haldamist ning õigusliku aluse loomiseks viidatakse neis otseselt ELI ERICu põhikirjale. Lepingutes arvestatakse eelnevalt võetud, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide teostusprojektides kindlaks määratud siduvate kohustuste, vastutuse ja kohustustega. Lepinguid arutatakse täiendavalt ELI ERICu juhtimistoimingute mudeli raames ning seoses kättesaadavusega hõlmavad need kaht liiki vahe-eesmärke:

| — | tehnilised vahe-eesmärgid, mida kirjeldatakse allpool, st konkreetsed instrumendiplokid ja katsejaamad, mis on toimivad ja kasutusvalmis sõltumatutest ekspertidest koosneva hindamiskomisjoni soovituse ja ELI ERICu üldkogu heakskiidu alusel; |
| --- | --- |

—

tehnilised vahe-eesmärgid, mida kirjeldatakse allpool, st konkreetsed instrumendiplokid ja katsejaamad, mis on toimivad ja kasutusvalmis sõltumatutest ekspertidest koosneva hindamiskomisjoni soovituse ja ELI ERICu üldkogu heakskiidu alusel;

| — | organisatsioonilised vahe-eesmärgid, mis määratakse kindlaks kummagi ELI rajatise jaoks eraldi. |
| --- | --- |

—

organisatsioonilised vahe-eesmärgid, mis määratakse kindlaks kummagi ELI rajatise jaoks eraldi.

Kõnealune lähenemisviis peab olema kooskõlas ELI ERICu põhikirjas sätestatud üldeesmärgiga, mille kohaselt peab ELI ERIC tegutsema ühe juriidilise isikuna ning arenema sarnaselt muude juhtivate teadustaristutega, st saavutama ühtse integreeritud organisatsiooni struktuuri ja halduskorra, nagu on sätestatud ELI ERICu põhikirja artikli 3 lõikes 1.

Alljärgnevates jaotistes kirjeldatakse mõlemat ELI rajatist täpsemalt ning määratakse ühtlasi kindlaks nende põhiline teaduslik ja tehniline laad. See teave moodustab olulise aluse ELI rajatiste kättesaadavaks tegemise lähenemisviisile, mida eespool kirjeldati. Jaotistes kirjeldatakse ka seda, millal kumbki rajatis kasutajate juurdepääsuks kättesaadavaks tehakse, ning rajatise hinnangulisi tegevuskulusid esimesel kolmel käitamisaastal, k.a kaks esimest püsiseisundis käitamise aastat. Samuti kirjeldatakse jaotistes lühidalt kummagi ELI rajatise praegust õiguslikku seisundit ning seda, kuidas võib see seoses ELI ERICuga mõjutada edasist juurdepääsu.

4.   ELI-ALPS

ELI-ALPS

Ungaris Szegedis asuvas
  atosekundilise valgusimpulsi allika (ELI Attosecond Light Pulse Source, ELI-ALPS) rajatises
  tehakse rahvusvahelisele kogukonnale ELI ERICu raames kättesaadavaks mitmesugused kiirgus- ja osakeste allikad, mis emiteerivad tehniliste kirjelduste ja käitamise stabiilsuse tingimustes ülilühikesi energiaimpulsse ja koherentset kiirgust atosekundilisel (10–18 s) ajaskaalal. Tegemist on hoonestamata alale ehitatava ühes kohas asuva rajatisega, mille pindala on enam kui 24 000 ruutmeetrit. Töötajate arv on eeldatavalt ligikaudu 200.

atosekundilise valgusimpulsi allika (ELI Attosecond Light Pulse Source, ELI-ALPS) rajatises

18

ELI-ALPSi praegune omanik ja ehitaja on riigi omanduses (riigile kuulub 90 % ja kohalikele sidusrühmadele 10 %) olev sõltumatu mittetulundusühendus ELI-HU Non-Profit Ltd (ELI-HU), kellel on Ungaris täielik autonoomia ja juriidilise isiku staatus.

4.1.   Tehniline struktuur ja allikad

Tehniline struktuur ja allikad

Szegedis asuva ELI-ALPSi teadusrajatise põhiülesanne on teha rahvusvahelise teadusringkonna kasutajarühmadele kättesaadavaks suur valik ülilühikese impulsiga valgusallikaid. Taristu oluline teadusalgatus on laserjuhitavad sekundaarsed allikad, mis emiteerivad koherentset üliintensiivultraviolettkiirgust (EUV) ja röntgenikiirgust atosekundiliste impulssidega. Rajatise teisene eesmärk on aidata kaasa teaduse ja tehnika arengule, et arendada suure tippintensiivsuse ja suure keskmise võimsusega lasereid.

Tabel 1

Tabel 1

ELI-ALPSi laserallikate väljundvõimsuse prognoositavad parameetrid

ELI-ALPSi laserallikate väljundvõimsuse prognoositavad parameetrid

| PRIMAARSED LASERALLIKAD | Tippvõimsus | Keskmine võimsus | Impulsi energia | Impulsi kestus | Kordussagedus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELI-ALPS | HR1 | > 0,13 TW
  > 0,16 TW | 100 W
  80 W | > 1 mJ
  > 0,8 mJ | < 2,2 tsüklit
  < 1,9 tsüklit | 100 kHz |
| HR2 | > 1 TW | 500 W | > 5 mJ | < 1,8 tsüklit
  (< 6 fs) | 100 kHz |
| MIR | > 3,6 GW | 15 W | > 0,15 mJ | < 4 tsüklit
  (< 42 fs) | 100 kHz |
| MIR HE
  kavandatav uuendus | ~ 0,5 TW | 15 W | ~ 15 mJ 3 μm juures
  ~ 20 mJ 1,5 μm juures | ~ 3 tsüklit
  (30 fs) | 1 kHz |
| SYLOS2 | > 5 TW | 35 W | > 35 mJ | < 2,2 tsüklit
  (< 7 fs) | 1 kHz |
| SYLOS3
  kavandatav uuendus | ~ 15 TW | 120 W | ~ 120 mJ | ~ 2,5 tsüklit
  (~ 8 fs) | 1 kHz |
| SYLOS, katse vastavusse viimine | 3 TW | 0,4 W | > 40 mJ | < 12 fs | 10 Hz |
| HF PW | > 2 PW | 340 W | 34 J | 17 fs | 10 Hz |
| THz Pump | > 1 TW | 25 W | > 500 mJ | 0,5 ps | 50 Hz |

PRIMAARSED LASERALLIKAD

Tippvõimsus

Keskmine võimsus

Impulsi energia

Impulsi kestus

Kordussagedus

ELI-ALPS

HR1

> 0,13 TW

> 0,16 TW

100 W

80 W

> 1 mJ

> 0,8 mJ

< 2,2 tsüklit

< 1,9 tsüklit

100 kHz

HR2

> 1 TW

500 W

> 5 mJ

< 1,8 tsüklit

(< 6 fs)

100 kHz

MIR

> 3,6 GW

15 W

> 0,15 mJ

< 4 tsüklit

(< 42 fs)

100 kHz

MIR HE

kavandatav uuendus

~ 0,5 TW

15 W

~ 15 mJ 3 μm juures

~ 20 mJ 1,5 μm juures

~ 3 tsüklit

(30 fs)

1 kHz

SYLOS2

> 5 TW

35 W

> 35 mJ

< 2,2 tsüklit

(< 7 fs)

1 kHz

SYLOS3

kavandatav uuendus

~ 15 TW

120 W

~ 120 mJ

~ 2,5 tsüklit

(~ 8 fs)

1 kHz

SYLOS, katse vastavusse viimine

3 TW

0,4 W

> 40 mJ

< 12 fs

10 Hz

HF PW

> 2 PW

340 W

34 J

17 fs

10 Hz

THz Pump

> 1 TW

25 W

> 500 mJ

0,5 ps

50 Hz

ELI-ALPSi taristus saavad kasutajad teadusuuringuteks ja tööstuslikeks rakendusteks kasutada primaarsete laserallikate impulsse koos sünkroonitud sekundaarse valguse ja sekundaarsete osakeste impulsside muljetavaldava massiiviga. Laserallikate teatavad silmapaistvad parameetrid on järgmised:

| — | mõnetsüklilised impulsid sagedusribas alates terahertsist (infrapunakiirgus) kuni petahertsini (ultraviolettkiirgus), kusjuures kordussagedus on muljetavaldavalt suur – 10 Hz kuni 100 kHz; |
| --- | --- |

—

mõnetsüklilised impulsid sagedusribas alates terahertsist (infrapunakiirgus) kuni petahertsini (ultraviolettkiirgus), kusjuures kordussagedus on muljetavaldavalt suur – 10 Hz kuni 100 kHz;

| — | EUV, nõrga ja tugeva röntgenikiirguse atosekundilised impulsid kordussagedusega 10 Hz kuni 100 kHz ja impulsi energiaga, mis ulatub mõnest mikrodžaulist (μJ) millidžaulini (mJ); |
| --- | --- |

—

EUV, nõrga ja tugeva röntgenikiirguse atosekundilised impulsid kordussagedusega 10 Hz kuni 100 kHz ja impulsi energiaga, mis ulatub mõnest mikrodžaulist (μJ) millidžaulini (mJ);

| — | relativistlike ja ultrarelativistlike osakeste ja ruumiliselt koherentse röntgenikiirguse allikad femtosekundiliste impulssidega; |
| --- | --- |

—

relativistlike ja ultrarelativistlike osakeste ja ruumiliselt koherentse röntgenikiirguse allikad femtosekundiliste impulssidega;

| — | kontrollitud ultrarelativistlike impulsside kujud ülisuure kontrastsusega kordussageduse vahemikus mõnest hertsist kilohertsini. |
| --- | --- |

—

kontrollitud ultrarelativistlike impulsside kujud ülisuure kontrastsusega kordussageduse vahemikus mõnest hertsist kilohertsini.

ELI-ALPSi lisaülesanne on aidata koos teise ELI rajatisega arendada suure tippvõimsuse ja keskmise võimsusega laserite tehnoloogiat, eeskätt atosekunditeaduse ja sellega seotud rakenduste tarbeks. Arvestades, et samas rajatises on võimalik tekitada atosekundilisi impulsse ning kasutada tehnika tasemele vastavaid lasereid, sealhulgas vähemalt 1 PW võimsusega lasereid, annab see ainulaadse võimaluse teha aeglahutusega uuringuid, et uurida valguse mitterelativistlikku ja relativistlikku vastastikmõju ainega selle neljas olekus.

Rajatise ELI-ALPS puhul on eesmärk soodustada ülekanduva mõju abil eeskätt tööstuslike rakenduste arendust, võttes ühtlasi arvesse võimalikku tugevat mõju ümbritsevale territooriumile, kuhu rajatakse ulatuslik teaduspark.

Tabel 2

Tabel 2

ELI-ALPSi laserallikate vahe-eesmärgid

ELI-ALPSi laserallikate vahe-eesmärgid

| LASERALLIKATE KÄTTESAADAVUS ELI-ALPSIS | KASUTUSELEVÕTU ALGUSAEG | KASUTAJATE JUURDEPÄÄS |
| --- | --- | --- |
| HR1 | 10.2017 | Kättesaadav (0,8 mJ, < 1,9 tsüklit)
  11.2021 (kõik tehnilised kirjeldused) |
| HR2 | 3.2021 | 5.2021 |
| MIR | 10.2017 | Kättesaadav |
| MIR HE – KAVANDATAV UUENDUS | 10.2022 | 1.2023 |
| SYLOS2 | 3.2019 | Kättesaadav |
| SYLOS3 – KAVANDATAV UUENDUS | 10.2022 | 1.2023 |
| SYLOS, KATSE VASTAVUSSE VIIMINE | 12.2018 | Kättesaadav |
| HF PW | 5.2018 | 10.2021 |
| THZ PUMP | 1.2021 | 3.2021 |

LASERALLIKATE KÄTTESAADAVUS ELI-ALPSIS

KASUTUSELEVÕTU ALGUSAEG

KASUTAJATE JUURDEPÄÄS

HR1

10.2017

Kättesaadav (0,8 mJ, < 1,9 tsüklit)

11.2021 (kõik tehnilised kirjeldused)

HR2

3.2021

5.2021

MIR

10.2017

Kättesaadav

MIR HE – KAVANDATAV UUENDUS

10.2022

1.2023

SYLOS2

3.2019

Kättesaadav

SYLOS3 – KAVANDATAV UUENDUS

10.2022

1.2023

SYLOS, KATSE VASTAVUSSE VIIMINE

12.2018

Kättesaadav

HF PW

5.2018

10.2021

THZ PUMP

1.2021

3.2021

4.2.   Katsejaamad

Katsejaamad

Joonis 2

Joonis 2

ELI-ALPSi katsejaamade üldplaan

ELI-ALPSi katsejaamade üldplaan

Image 2

ELI-ALPSis on võimalik kasutada arvukaid tehnika tasemele vastavaid ülilühikesi suure intensiivsusega laserimpulsse koos uuenduslike sekundaarsete allikatega ning kasutajatele ette nähtud kõrgtasemel lõppjaamasid, mis moodustavad erakordse keskkonna fundamentaal- ja rakendusteaduslikeks uuringuteks. On teatavad valdkonnad, kus ELI-ALPS on juba algusest peale üleilmsel juhtpositsioonil:

| — | valentselektronide ja sisekihi elektronide teadus – atosekundiliste impulsside vastastikmõju abil on võimalik eraldiseisvalt vaadelda ja kontrollida sisekihi ja valentselektronide dünaamikat väikestes süsteemides; |
| --- | --- |

—

valentselektronide ja sisekihi elektronide teadus – atosekundiliste impulsside vastastikmõju abil on võimalik eraldiseisvalt vaadelda ja kontrollida sisekihi ja valentselektronide dünaamikat väikestes süsteemides;

| — | ülikiire struktuuridünaamika ja korrelatsiooniefektide visualiseerimine – ülilühikeste impulsside ja lühikese lainepikkusega valguse allikate kombineerimine võimaldab visualiseerida laengudünaamikat komplekssetes ja (tugevalt) korreleeritud süsteemides; |
| --- | --- |

—

ülikiire struktuuridünaamika ja korrelatsiooniefektide visualiseerimine – ülilühikeste impulsside ja lühikese lainepikkusega valguse allikate kombineerimine võimaldab visualiseerida laengudünaamikat komplekssetes ja (tugevalt) korreleeritud süsteemides;

| — | ülikiire dünaamika pindadel ja tahkistes – tehnika tipptaset ületavad suure kordussageduse ja atosekundilise impulsiga allikad koos kõrgtasemel NanoEsca lõppjaamaga pakuvad ainulaadseid võimalusi pinna- ja tahkisefüüsika uurimiseks; |
| --- | --- |

—

ülikiire dünaamika pindadel ja tahkistes – tehnika tipptaset ületavad suure kordussageduse ja atosekundilise impulsiga allikad koos kõrgtasemel NanoEsca lõppjaamaga pakuvad ainulaadseid võimalusi pinna- ja tahkisefüüsika uurimiseks;

| — | plasma atosekundteadus – kõrgtasemel ruumilise ja ajalise kontrastsusega relativistlike mõnetsükliliste impulsside või PW-impulsside abil saab uurida, optimeerida ja rakendada vähem kui ühe tsükliga emissiooniprotsesse, et uurida relativistlikku pinnadünaamikat, relativistlike impulsside kuju muutmist, radiobioloogiat jne; |
| --- | --- |

—

plasma atosekundteadus – kõrgtasemel ruumilise ja ajalise kontrastsusega relativistlike mõnetsükliliste impulsside või PW-impulsside abil saab uurida, optimeerida ja rakendada vähem kui ühe tsükliga emissiooniprotsesse, et uurida relativistlikku pinnadünaamikat, relativistlike impulsside kuju muutmist, radiobioloogiat jne;

| — | terahertskiirguse uurimine – kättesaadavaks tehakse suure intensiivsuse ja ülilühikese impulsiga terahertsvalguse allikad, mille elektrivälja tipptugevus on enneolematult suur (kuni 5 MV/cm) ja impulsienergia 1 mJ (sagedusriba 0,1–2 THz). |
| --- | --- |

—

terahertskiirguse uurimine – kättesaadavaks tehakse suure intensiivsuse ja ülilühikese impulsiga terahertsvalguse allikad, mille elektrivälja tipptugevus on enneolematult suur (kuni 5 MV/cm) ja impulsienergia 1 mJ (sagedusriba 0,1–2 THz).

Tänu sellele, et ELIs on võimalik kasutada ainulaadset kombinatsiooni suure kordussagedusega kiirgusallikatest kogu elektromagnetilise spektri ulatuses alates röntgenikiirgusest kuni kauginfrapunakiirguse ja terahertskiirguseni, on kõnealune rajatis ülimalt atraktiivne rakenduslike komplekssüsteemide uurimiseks. Rakendusuuringute valdkonnad on muu hulgas uudsed atosekundallikad, uued osakeste allikad, nanotehnoloogia, kultuuripärand, bioloogiline kuvamine ja biomeditsiinilised rakendused, nagu kõrgtasemel faasikontrasttomograafia ja mitmemõõtmeline spektroskoopia.

Tabel 3

Tabel 3

ELI-ALPSi sekundaarsete allikate vahe-eesmärgid

ELI-ALPSi sekundaarsete allikate vahe-eesmärgid

| ELI ALPSI SEKUNDAARSED ALLIKAD | KASUTUSELEVÕTU ALGUSAEG | KASUTAJATE JUURDEPÄÄS |
| --- | --- | --- |
| GHHG HR1 & 2 GAS (LTA4) | 8.2018 | 12.2021 (HR1)
  7.2021 (HR2) |
| GHHG HR1 & 2 CONDENSED (LTA3) | 10.2020 | 12.2021 (HR1)
  7.2021 (HR2) |
| GHHG SYLOS COMPACT (LTA2) | 3.2020 | 7.2021 |
| GHHG SYLOS LONG (LTA1) | 1.2021 | 2.2022 |
| SHHG SYLOS (MTA) | 11.2021 | 1.2023 |
| SHHG HF (HTA) | 6.2022 | 1.2023 |
| MIR HE GENERATED ATTO – KAVANDATAV UUENDUS | 1.2023 | 4.2023 |
| THZ SPECTROSCOPY (THZ) | 10.2019 | 2.2020 |
| THZ HIGH ENERGY (THZ) | 7.2021 | 12.2021 |
| ELECTRON-SYLOS (MTA) | 12.2021 | 4.2022 |
| ELECTRON PW – KAVANDATAV UUENDUS (HTA) | 1.2023 | 4.2023 |
| ION BEAMLINE – VÕIMALIK UUENDUS | 9.2023 | 12.2024 |

ELI ALPSI SEKUNDAARSED ALLIKAD

KASUTUSELEVÕTU ALGUSAEG

KASUTAJATE JUURDEPÄÄS

GHHG HR1 & 2 GAS (LTA4)

8.2018

12.2021 (HR1)

7.2021 (HR2)

GHHG HR1 & 2 CONDENSED (LTA3)

10.2020

12.2021 (HR1)

7.2021 (HR2)

GHHG SYLOS COMPACT (LTA2)

3.2020

7.2021

GHHG SYLOS LONG (LTA1)

1.2021

2.2022

SHHG SYLOS (MTA)

11.2021

1.2023

SHHG HF (HTA)

6.2022

1.2023

MIR HE GENERATED ATTO – KAVANDATAV UUENDUS

1.2023

4.2023

THZ SPECTROSCOPY (THZ)

10.2019

2.2020

THZ HIGH ENERGY (THZ)

7.2021

12.2021

ELECTRON-SYLOS (MTA)

12.2021

4.2022

ELECTRON PW – KAVANDATAV UUENDUS (HTA)

1.2023

4.2023

ION BEAMLINE – VÕIMALIK UUENDUS

ION BEAMLINE – VÕIMALIK UUENDUS

9.2023

9.2023

12.2024

12.2024

Tabel 4

Tabel 4

ELI-ALPSi katsejaamade vahe-eesmärgid

ELI-ALPSi katsejaamade vahe-eesmärgid

| ELI-ALPSI KATSEJAAM | KASUTUSELEVÕTU ALGUSAEG | KASUTAJATE JUURDEPÄÄS |
| --- | --- | --- |
| REAKTSIOONIMIKROSKOOP | 6.2021 | 9.2021 |
| VMI-SPEKRTROMEETRI LÕPPJAAM | 8.2020 | 10.2020 |
| TAHKISTE JAAM (NANOESCA) | 12.2019 | 6.2020 (autonoomne)
  7.2021 (atosekundilise lahutusvõimega) |
| MAGNETPUDEL-SPEKTROMEETER | 4.2021 | 12.2021 |
| NANOTEADUS JA -FORMEERIMINE | 6.2018 | 12.2019 |
| BEETATRON-KUVAMINE – KAVANDATAV UUENDUS | 4.2023 | 12.2023 |
| KEEMILISTE REAKTSIOONIDE KONTROLLJAAM | 6.2020 | 8.2020 |
| VEDELIKUJOA LÕPPJAAM | 4.2022 | 8.2022 |
| MITMEMÕÕTMELINE SPEKTROSKOOPIA (FEMTOBIOLOOGIA) – KAVANDATAV UUENDUS | 8.2021 | 12.2021 |
| TUGEVA VÄLJA FÜÜSIKA JAAM (PW SIHTALA) | 12.2022 | 2.2023 |
| RADIOBIOLOOGIA/BIOMEDITSIIN | 8.2018 | 2.2020 |

ELI-ALPSI KATSEJAAM

KASUTUSELEVÕTU ALGUSAEG

KASUTAJATE JUURDEPÄÄS

REAKTSIOONIMIKROSKOOP

6.2021

9.2021

VMI-SPEKRTROMEETRI LÕPPJAAM

8.2020

10.2020

TAHKISTE JAAM (NANOESCA)

12.2019

6.2020 (autonoomne)

7.2021 (atosekundilise lahutusvõimega)

MAGNETPUDEL-SPEKTROMEETER

4.2021

12.2021

NANOTEADUS JA -FORMEERIMINE

6.2018

12.2019

BEETATRON-KUVAMINE – KAVANDATAV UUENDUS

4.2023

12.2023

KEEMILISTE REAKTSIOONIDE KONTROLLJAAM

6.2020

8.2020

VEDELIKUJOA LÕPPJAAM

4.2022

8.2022

MITMEMÕÕTMELINE SPEKTROSKOOPIA (FEMTOBIOLOOGIA) – KAVANDATAV UUENDUS

8.2021

12.2021

TUGEVA VÄLJA FÜÜSIKA JAAM (PW SIHTALA)

12.2022

2.2023

RADIOBIOLOOGIA/BIOMEDITSIIN

8.2018

2.2020

Eespool tabelis on loetletud jaamad, mis tehakse ELI ERICu kasutajate juurdepääsu põhimõtete alusel eeldatavalt kättesaadavaks lähiaastatel. Tegemist on ELI-ALPSi ja Ungari kui vastuvõtva riigi keskse tähtsusega tehniliste vahe-eesmärkidega ELI ERICu puhul. Arvatavalt tehakse need jaamad kättesaadavaks eri aegadel. Kui lõplik katsejaam on kasutajate juurdepääsuks avatud, loetakse, et see on püsiseisundis käitamise etapis. Peale selle on eespool tabelis osutatud rajatise kavandatavatele uuendustele, mis sõltuvad ELI ERICu tegevuse edasisest läbivaatamisest ja kaalutlustest.

Ajal, mil primaarseid laser- ja kiirendiallikaid hakatakse kasutusele võtma, aitavad varajase etapi kasutajarühmad neid täiendavalt kirjeldada ja lõpule viia katsejaamade ehitustööd. Need tegevused algatatakse ja neid hallatakse vahetult ELI-ALPSi kaudu. Kuna esimesi lasereid (MIR, HR1) hakati käitama 2017. aasta lõpus, on esimesed kasutuselevõttu toetavad rahvusvahelised kasutajarühmad (Kreeka teadusuuringute ja tehnoloogia sihtasutus, ETH Zürich, CEA (Prantsusmaa), Jeruusalemma Heebrea Ülikool, Freiburgi ülikool, Aarhusi ülikool, Université de Limoges, Max-Plancki kvantoptika instituut (Garching, Saksamaa), Jena Friedrich Schilleri ülikool, Gwangju teadus- ja tehnikainstituut (Lõuna-Korea), Wigneri uurimisinstituut (Ungari)) juba saanud juurdepääsu, et toetada kasutuselevõttu.

Vastavalt sellele, kuidas katsejaamad toimiva primaarallika ja/või sekundaarallika toel tavakasutusse võetakse, saab käivitada kasutajate juurdepääsu programmi ning ELI ERIC saab hakata vastu võtma taotlusi nende jaamade kasutamiseks.

Iga katsejaama kinnitamist ja vastuvõtmist jälgitakse ning nende käitamisega seotud vastuvõetavust hindab sõltumatutest ekspertidest, ELI-ALPSi ekspertidest ja teise ELI rajatise ekspertidest koosnev ametlik komisjon, kes kinnitab katsejaamade kasutusvalmiduse kasutajate jaoks ning esitab ametliku soovituse ISTACile ja ELI ERICu üldkogule.

4.3.   Kasutajate juurdepääs ja töörežiimid

Kasutajate juurdepääs ja töörežiimid

Juurdepääsukord on samalaadne korraga, mida kohaldatakse teistele võimsatele laseritele ja juhtivatele teadusrajatistele juurdepääsu suhtes. Katseid on võimalik teha eeldatavalt päevade ja mõnel juhul nädalate vältel. Rajatise puhul on üldeesmärk tagada kättesaadavus [220 päeval aastas ja 8 tundi päevas] 1 760 tunni jooksul aastas.

kättesaadavus [220 päeval aastas ja 8 tundi päevas] 1 760 tunni jooksul aastas

4.4.   Käitamisega seotud ning ELI ERICu ja ELI-ALPSi vahelise töösuhtega seotud küsimused

Käitamisega seotud ning ELI ERICu ja ELI-ALPSi vahelise töösuhtega seotud küsimused

Ehkki ELI ERIC on volitatud haldama juurdepääsu rajatisele ELI-ALPS, kui see kättesaadavaks tehakse, kuulub rajatis ise mittetulundusühendusele ELI-HU Non-Profit Ltd (ELI-HU), kes seda algusetapis vahetult haldab. Tegemist on teadusorganisatsiooniga teadus-ja arendustegevuseks antava riigiabi eeskirjade tähenduses.

Lisaks eespool loetletud olulistele tehnilistele ja teaduslikele vahe-eesmärkidele on kehtestatud ka organisatsioonilised vahe-eesmärgid, mis on seotud ELI-ALPSi üldise integreerimisega ELI ERICu raamistikku. Need organisatsioonilised vahe-eesmärgid on loetletud alljärgnevas tabelis.

Tabel 5

Tabel 5

ELI-ALPSi prognoositavad organisatsioonilise ülemineku vahe-eesmärgid

ELI-ALPSi prognoositavad organisatsioonilise ülemineku vahe-eesmärgid

| ELI-ALPSI INTEGREERITUD ORGANISATSIOONI MUDEL | 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- |
| JUHTIMINE | X | X | X |
| TEADUSPÕHIMÕTTED | X | X | X |
| KASUTAJATE JUURDEPÄÄS | — | X | X |
| EELARVE | — | X | X |
| TÖÖHÕIVEPÕHIMÕTTED | — | — | X |
| TEHNOLOOGIAHALDUS | — | — | X |
| RAJATISEHALDUS | — | — | X |
| JURIIDILISED JA VASTUTUSEGA SEOTUD KÜSIMUSED | — | X | X |
| HALDUSKÜSIMUSED | — | X | X |

ELI-ALPSI INTEGREERITUD ORGANISATSIOONI MUDEL

2020

2021

2022

JUHTIMINE

X

X

X

TEADUSPÕHIMÕTTED

X

X

X

KASUTAJATE JUURDEPÄÄS

—

X

X

EELARVE

—

X

X

TÖÖHÕIVEPÕHIMÕTTED

—

—

X

TEHNOLOOGIAHALDUS

—

—

X

RAJATISEHALDUS

—

—

X

JURIIDILISED JA VASTUTUSEGA SEOTUD KÜSIMUSED

—

X

X

HALDUSKÜSIMUSED

—

X

X

ELI-ALPSi korral antakse tegevus ELI ERICule üle vähemalt kahe aasta jooksul, kusjuures osa tegevusest antakse üle perioodi lõpus. Katsejaamade tehnilisi vahe-eesmärke arvesse võttes saab kindlaks määrata üldise üleminekukava.

Alljärgnevas tabelis on loetletud kasutajate juurdepääsuga seotud hinnangulised kulud, mis on vajalikud selleks, et ELI ERIC saaks käitada rajatist ELI-ALPS ajavahemikul 2020–2021 ehk üleminekuperioodil. Üleminekuperiood on ajavahemik, mil ELI ERIC võtab ELI-HU-lt eeldatavalt üle vastutuse tööülesannete, ressursside ja varade eest.

Tabel 6

Tabel 6

Hinnangulised juurdepääsuga seotud kulud ELI-ALPSi puhul

Hinnangulised juurdepääsuga seotud kulud ELI-ALPSi puhul

| eurodes |
| --- |
| ELI-ALPS | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Otsesed personalikulud | | 1 729 009 | 2 950 040 | 3 590 338 | 3 782 380 |
| Otsesed riistvarakulud | | 2 425 972 | 3 766 587 | 5 098 323 | 5 371 024 |
| Personali- ja riistvarakulud | | 4 154 981 | 6 716 627 | 8 688 661 | 9 153 404 |
| Personali- ja riistvarakulude osakaal kogukuludest | | 27  % | 37  % | 42  % | 42  % |
| Kaudsed kulud | | 11 249 019 | 11 281 373 | 12 194 339 | 12 846 596 |
| ELI-ALPSi kulud kokku | | 15 404 000 | 17 998 000 | 20 883 000 | 22 000 000 |

eurodes

ELI-ALPS

2020

2021

2022

2023

2024

Otsesed personalikulud

1 729 009

2 950 040

3 590 338

3 782 380

Otsesed riistvarakulud

2 425 972

3 766 587

5 098 323

5 371 024

Personali- ja riistvarakulud

Personali- ja riistvarakulud

4 154 981

4 154 981

6 716 627

6 716 627

8 688 661

8 688 661

9 153 404

9 153 404

Personali- ja riistvarakulude osakaal kogukuludest

Personali- ja riistvarakulude osakaal kogukuludest

27  %

27  %

37  %

37  %

42  %

42  %

42  %

42  %

Kaudsed kulud

11 249 019

11 281 373

12 194 339

12 846 596

ELI-ALPSi kulud kokku

ELI-ALPSi kulud kokku

15 404 000

15 404 000

17 998 000

17 998 000

20 883 000

20 883 000

22 000 000

22 000 000

5.   ELI-BL

ELI-BL

Tšehhi Vabariigis Praha lähedal Dolní Břežanys asuvas rajatises
  ELI-Beamlines (ELI-BL)
  saavad eri valdkondade kasutajad teha arvukaid katseid mitmesuguste kiirekanalitega. See on projekteeritud eesmärgiga pakkuda suure energia ja kordussageduse võimekust. Tegemist on hoonestamata alale ehitatud ühes kohas asuva rajatisega, mille pindala on enam kui 30 000 m2 ning kasutajatoe töötajate arv on eeldatavalt ligikaudu 200–300.

ELI-Beamlines (ELI-BL)

2

Rajatise omanik ja haldaja on Tšehhi Vabariigi teadusakadeemia füüsikainstituut, kellel on Tšehhi Vabariigis täielik autonoomia ja juriidilise isiku staatus avalik-õigusliku uurimisinstituudina.

5.1.   Tehniline struktuur ja allikad

Tehniline struktuur ja allikad

Tabel 7

Tabel 7

ELI-BLi laserallikate võimsuse prognoositavad parameetrid

ELI-BLi laserallikate võimsuse prognoositavad parameetrid

| PRIMAARSED LASERALLIKAD | Tippvõimsus | Impulsienergia | Impulsi kestus | Kordussagedus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ELI-BL | L1 | > 5 TW | 100 mJ | < 20 fs | 1 kHz |
| L2 OPCPA, kahevärviline | 100 TW | ≥ 3 J OPCPA /1 mJ MIR | ≤ 20 fs | 20 Hz |
| L3 | ≥ PW | ≥ 30 J | ≤ 30 fs | 10 Hz |
| L4f | 10 PW | ≥ 1,5 kJ | ≤ 150 fs | 1 impulss minutis |
| L4n | | ≥ 1,5 kJ | ns | 1 impulss minutis |
| L4p | ≤ 1 PW | 150 J | 150 fs kuni 150 ps | 1 impulss minutis |
| Astrella | | 6 ja 10 mJ | 20 fs | 1 kHz |
| Bio-laser | | 6 mJ, stabiliseeritud CEP | 20 fs | 1 kHz |

PRIMAARSED LASERALLIKAD

Tippvõimsus

Impulsienergia

Impulsi kestus

Kordussagedus

ELI-BL

ELI-BL

L1

> 5 TW

100 mJ

< 20 fs

1 kHz

L2 OPCPA, kahevärviline

100 TW

≥ 3 J OPCPA /1 mJ MIR

≤ 20 fs

20 Hz

L3

≥ PW

≥ 30 J

≤ 30 fs

10 Hz

L4f

10 PW

≥ 1,5 kJ

≤ 150 fs

1 impulss minutis

L4n

≥ 1,5 kJ

ns

1 impulss minutis

L4p

≤ 1 PW

150 J

150 fs kuni 150 ps

1 impulss minutis

Astrella

6 ja 10 mJ

20 fs

1 kHz

Bio-laser

6 mJ, stabiliseeritud CEP

20 fs

1 kHz

Tabel 8

Tabel 8

ELI-BLi kiirekanalitele juurdepääsu vahe-eesmärkide tähtajad

ELI-BLi kiirekanalitele juurdepääsu vahe-eesmärkide tähtajad

| ELI-BLI LASERALLIKAD | KASUTUSELEVÕTU ALGUSAEG | KASUTAJATE JUURDEPÄÄS |
| --- | --- | --- |
| L1 | 1.2018 | 12.2019 (30 mJ)
  12.2020 (50 mJ)
  12.2021 (100 mJ) |
| L2 | 1.2022 | 6.2022 |
| L3 | 11.2017 | 7.2018 (0,4 PW)
  12.2019 (1 PW) |
| L4F | 9.2018 | 6.2020 |
| L4N | 9.2018 | 1.2021 |
| L4P | 6.2022 | 12.2022 |
| ASTRELLA | 2.2018 | 4.2018 |
| BIO-LASER | 4.2018 | 6.2018 |

ELI-BLI LASERALLIKAD

KASUTUSELEVÕTU ALGUSAEG

KASUTAJATE JUURDEPÄÄS

L1

1.2018

12.2019 (30 mJ)

12.2020 (50 mJ)

12.2021 (100 mJ)

L2

1.2022

6.2022

L3

11.2017

7.2018 (0,4 PW)

12.2019 (1 PW)

L4F

9.2018

6.2020

L4N

9.2018

1.2021

L4P

6.2022

12.2022

ASTRELLA

2.2018

4.2018

BIO-LASER

4.2018

6.2018

Suurt rõhku asetatakse võimalikele rakendustele mitmesugustes ühiskonna seisukohast olulistes valdkondades, nagu meditsiin või bioloogia. ELI-BL koos sellega ühendatud HiLASE keskusega (mille omanik ja haldaja on samuti Tšehhi Vabariigi teadusakadeemia füüsikainstituut), mis on suunatud laseritehnoloogia arendusele ja siirdele ning juba tõmbab ligi eri valdkondades tegutsevaid äriühinguid ja võrsefirmasid rajatist ELI-BL ümbritsevast teaduspargist (Science and Technology Advanced Region, STAR), loob soodsa keskkonna teadusringkonna ja tööstuse koostööks.

Science and Technology Advanced Region

5.2.   Katsejaamad

Katsejaamad

Joonis 3

Joonis 3

ELI-BLi katsejaamade üldplaan

ELI-BLi katsejaamade üldplaan

Image 3

Ülilühikesed ja -intensiivsed valguse ja osakeste impulsid, mida on võimalik tekitada tahkes ja gaasilises olekus sihtmaterjalidega vastastikmõju abil, võimaldavad ellu viia mitmesuguseid fundamentaal- ja rakendusteaduslikke projekte keemia, bioloogia ja meditsiinitehnoloogia valdkonnas, uute materjalide väljatöötamisel ning ka muudes valdkondades. Rajatise ELI-BL teadustegevus toimub kuues katsesaalis.

Tabel 9

Tabel 9

ELI-BLi sekundaarsed allikad / kiirekanalid ja nende vahe-eesmärgid

ELI-BLi sekundaarsed allikad / kiirekanalid ja nende vahe-eesmärgid

| ELI-BLI SEKUNDAARSED ALLIKAD | ALLIKAS | KASUTUSELEVÕTU ALGUSAEG | KASUTAJATE JUURDEPÄÄS |
| --- | --- | --- | --- |
| E1: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD | HHG | 2.2018 | 1.2019 |
| E1: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD | PXS | 3.2018 | 4.2019 |
| E2: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD | Beetatron | 6.2019 | 11.2019 |
| E2: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD – RAHASTATUD UUENDUS | Compton | 1.2020 | 12.2020 |
| E5: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD (LASERUNDULAATORID) | LUIS | 3.2019 | 6.2020 |
| E4: IOONIDE KIIRENDI | ELIMAIA | 11.2018 | 10.2019 |
| E5: ELEKTRONIDE KIIRENDI | HELL | 1.2019 | 3.2020 |

ELI-BLI SEKUNDAARSED ALLIKAD

ALLIKAS

KASUTUSELEVÕTU ALGUSAEG

KASUTAJATE JUURDEPÄÄS

E1: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD

HHG

2.2018

1.2019

E1: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD

PXS

3.2018

4.2019

E2: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD

E2: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD

Beetatron

Beetatron

6.2019

6.2019

11.2019

11.2019

E2: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD – RAHASTATUD UUENDUS

E2: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD – RAHASTATUD UUENDUS

Compton

Compton

1.2020

1.2020

12.2020

12.2020

E5: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD (LASERUNDULAATORID)

LUIS

3.2019

6.2020

E4: IOONIDE KIIRENDI

ELIMAIA

11.2018

10.2019

E5: ELEKTRONIDE KIIRENDI

HELL

1.2019

3.2020

Tabel 10

Tabel 10

ELI-BLi katsejaamad ja nende vahe-eesmärgid

ELI-BLi katsejaamad ja nende vahe-eesmärgid

| ELI-BLI KATSEJAAMAD | JAAM | KASUTUSELEVÕTU ALGUSAEG | KASUTAJATE JUURDEPÄÄS |
| --- | --- | --- | --- |
| E1: MATERJALITEADUSE JA BIOMOLEKULAARSED RAKENDUSED | MAC | 4.2018 | 1.2019 |
| E1: MATERJALITEADUSE JA BIOMOLEKULAARSED RAKENDUSED | Trex | 6.2018 | 5.2019 |
| E1: MATERJALITEADUSE JA BIOMOLEKULAARSED RAKENDUSED | SRS | 6.2018 | 3.2019 |
| E1: MATERJALITEADUSE JA BIOMOLEKULAARSED RAKENDUSED | ELIps | 9.2018 | 3.2019 |
| E2: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD – RAHASTATUD UUENDUS | Comptoni jaam | 7.2021 | 7.2022 |
| E5: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD (LASERUNDULAATORID) | LUIS-jaam | 3.2019 | 6.2021 |
| E3: PLASMAFÜÜSIKAPLATVORM | P3 | 9.2018 | 10.2020 |
| E4: IOONIDE KIIRENDAMINE | ELIMED | 11.2018 | 1.2021 |
| E5: ELEKTRONIDE KIIRENDAMINE | ELBA-jaam | 1.2019 | 7.2021 |

ELI-BLI KATSEJAAMAD

JAAM

KASUTUSELEVÕTU ALGUSAEG

KASUTAJATE JUURDEPÄÄS

E1: MATERJALITEADUSE JA BIOMOLEKULAARSED RAKENDUSED

MAC

4.2018

1.2019

E1: MATERJALITEADUSE JA BIOMOLEKULAARSED RAKENDUSED

Trex

6.2018

5.2019

E1: MATERJALITEADUSE JA BIOMOLEKULAARSED RAKENDUSED

SRS

6.2018

3.2019

E1: MATERJALITEADUSE JA BIOMOLEKULAARSED RAKENDUSED

ELIps

9.2018

3.2019

E2: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD – RAHASTATUD UUENDUS

E2: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD – RAHASTATUD UUENDUS

Comptoni jaam

Comptoni jaam

7.2021

7.2021

7.2022

7.2022

E5: RÖNTGENIKIIRGUSE ALLIKAD (LASERUNDULAATORID)

LUIS-jaam

3.2019

6.2021

E3: PLASMAFÜÜSIKAPLATVORM

P3

9.2018

10.2020

E4: IOONIDE KIIRENDAMINE

ELIMED

11.2018

1.2021

E5: ELEKTRONIDE KIIRENDAMINE

ELBA-jaam

1.2019

7.2021

Katsehallis E1 on laserjuhitavad sekundaarallikad ja lõpp-katsejaamad molekulaarbioloogia, biomeditsiini ja materjaliteaduse rakendusteks. Katsetes tekitatakse sünkroonitud laserfootonkiiri vaakumultraviolettkiirguse (VUV) ja tugeva röntgenikiirguse piirkonnas (kõrgharmoonilise generatsiooni allikas (HHG) – kilohertsise kordussagedusega allikas, mis emiteerib ülilühikesi EUV impulsse koherentse, vähehajuva kiirena, ning plasma röntgenikiirguse allikas (PXS), mis emiteerib femtosekundilisi röntgenikiirguse impulsse spektrivahemikus 4–30 keV).

E1

Muu hulgas kasutatakse järgmisi seadmeid:

| — | MAC: mitmeotstarbeline kamber aatomi- ja molekulaarfüüsika ning optikauuringuteks ja koherentseks difraktsioonkuvamiseks (Coherent Diffractive Imaging); |
| --- | --- |

—

MAC: mitmeotstarbeline kamber aatomi- ja molekulaarfüüsika ning optikauuringuteks ja koherentseks difraktsioonkuvamiseks (Coherent Diffractive Imaging);

m

Coherent Diffractive Imaging

| — | ELIps: VUV ellipsomeeter katseteks impulsi kestusega alla 1 ps; VUV ja nõrga röntgenikiirguse materjaliteaduse lõppjaam; |
| --- | --- |

—

ELIps: VUV ellipsomeeter katseteks impulsi kestusega alla 1 ps; VUV ja nõrga röntgenikiirguse materjaliteaduse lõppjaam;

ps

| — | tugeva röntgenikiirguse lõppjaam: mooduljaam aeglahutusega katseteks (
  Time Resolved Experiments), nt hajumine, difraktsioon, spektroskoopia ja kuvamine röntgenikiirgusega; |
| --- | --- |

—

tugeva röntgenikiirguse lõppjaam: mooduljaam aeglahutusega katseteks (
  Time Resolved Experiments), nt hajumine, difraktsioon, spektroskoopia ja kuvamine röntgenikiirgusega;

T

R

E

| — | optilised sondid ja ergastikiired: kõrgtasemel katsejaam optilise spektroskoopia jaoks, sh Raman-hajumise simulatsioon; allikas sünkroniseeritud ergastikiirte massiivi (ultraviolettkiirgusest infrapunakiirguseni, THz) jaoks. |
| --- | --- |

—

optilised sondid ja ergastikiired: kõrgtasemel katsejaam optilise spektroskoopia jaoks, sh Raman-hajumise simulatsioon; allikas sünkroniseeritud ergastikiirte massiivi (ultraviolettkiirgusest infrapunakiirguseni, THz) jaoks.

Katsehallis E2 on võimalik tekitada ülikiireid ja -heledaid tugevaid röntgenikiiri. Kättesaadavaks tehakse vähemalt 1 PW võimsusega ja 10 Hz kordussagedusega laser. Mitmesuguseid parameetreid on võimalik kohandada, sealhulgas laseri intensiivsus, laseri punkti läbimõõt ja impulsi kestus ning elektrontihedus aine gaasilises olekus. Elektrone kiirendatakse relativistliku energiani kas plasma abil (beetatron) või sekundaarse laserimpulsiga (Comptoni efekti allikas). Mikronisuurune allikas tekitab intensiivseid femtosekundilisi röntgeni- või gammakiiri. Kasutajatel on võimalik kasutada kitsa spektriga (energia muutus 10 %) või lairibakiirgust spektrivahemikus 1 keV kuni mõni MeV.

E2

Katsehallis E3 paiknev plasmafüüsikaplatvorm kujutab endast mitmeotstarbelist katsetaristut, mis on ette nähtud laseri ja plasma ning laseri ja aine vastastikmõju uurimiseks eeskätt järgmistes valdkondades:

E3

| — | suure energiatiheduse füüsika; |
| --- | --- |

—

suure energiatiheduse füüsika;

| — | soe tiheaine; |
| --- | --- |

—

soe tiheaine;

| — | plasmaoptika; |
| --- | --- |

—

plasmaoptika;

| — | laboratoorne astrofüüsika; |
| --- | --- |

—

laboratoorne astrofüüsika;

| — | üliintensiivne vastastikmõju. |
| --- | --- |

—

üliintensiivne vastastikmõju.

Katsehallis E4 saavad kasutajad ioonkiirte transpordi ja dosimeetria sektsioonis katsetada mitmesuguseid proove laseriga kiirendatud ioonide allikate abil, samuti saab paindlikult kohandatavas vastastikmõju kambris uurida innovatiivseid laserjuhitava ioonide kiirendamise süsteeme. Kiirekanal ELIMAIA võimaldab kasutajatel uurida multidistsiplinaarseid rakendusi laserjuhitavate ioonkiirte abil, näiteks rakendusi in vitro kiirgusbioloogia uurimiseks ja prekliinilisteks uuringuteks ELIMEDi projekti raames tehtavas rahvusvahelises koostöös.

E4

in vitro

Katsehallis E5 paikneb kiirekanal LUIS ning see on ette nähtud kasutajatele, kes soovivad katsetada eri proovide kiiritust uudseima tehnika abil. Seal asub ka ELBA-platvorm – paindlik katseala, kus on võimalik katsetada innovatiivseid kontseptsioone ning kasutada uudseimat tehnoloogiat, et kiirendada elektrone laserite abil mitme GeV suuruse energiani.

E5

Eespool tabelis on rajatise ELI-BL algse tegevusulatuse kõrval osutatud rajatise suutlikkuse suurendamiseks ette nähtud arendustele ja uuendustele, mida on juba rahastatud sihtotstarbeliste projektide ADONIS, HIFI ja ELIBIO kaudu; ELI ERIC vaatab need arendused ja uuendused hilisemas etapis läbi ja arutab neid.

Iga katsejaama kinnitamist ja vastuvõtmist jälgitakse ning nende käitamisega seotud vastuvõetavust hindab sõltumatutest ekspertidest, ELI-BLi ekspertidest ja teise ELI rajatise ekspertidest koosnev ametlik komisjon, kes kinnitab katsejaamade kasutusvalmiduse kasutajate jaoks ning esitab ametliku soovituse ISTACile ja ELI ERICu üldkogule.

5.3.   Kasutajate juurdepääs ja töörežiimid

Kasutajate juurdepääs ja töörežiimid

Juurdepääsukord on samalaadne korraga, mida kohaldatakse teistele võimsatele laseritele ja juhtivatele teadusrajatistele juurdepääsu suhtes. Katseid on võimalik teha eeldatavalt päevade ja mõnel juhul nädalate vältel. Rajatise puhul on üldeesmärk tagada kättesaadavus [220 päeval aastas ja 8 tundi päevas] 1 760 tunni jooksul aastas.

kättesaadavus [220 päeval aastas ja 8 tundi päevas] 1 760 tunni jooksul aastas

5.4.   Käitamisega seotud ning ELI ERICu ja ELI-BLi vahelise töösuhtega seotud küsimused

Käitamisega seotud ning ELI ERICu ja ELI-BLi vahelise töösuhtega seotud küsimused

Ehkki ELI ERIC on volitatud haldama juurdepääsu rajatisele ELI-BL, kui see kättesaadavaks tehakse, kuulub rajatis ise Tšehhi Vabariigi teadusakadeemia füüsikainstituudile (kellel on Tšehhi Vabariigis täielik autonoomia ja juriidilise isiku staatus), kes seda algusetapis vahetult haldab. Tegemist on teadus-ja arendustegevuseks antava riigiabi küsimustega tegeleva teadusorganisatsiooniga.

Lisaks eespool loetletud olulistele tehnilistele ja teaduslikele vahe-eesmärkidele on kehtestatud ka organisatsioonilised vahe-eesmärgid, mis on seotud ELI-BLi üldise integreerimisega ELI ERICu raamistikku. Need organisatsioonilised vahe-eesmärgid on loetletud alljärgnevas tabelis ning neid kirjeldatakse täpsemalt liites „Juhtimistoimingute mudel“.

Tabel 11

Tabel 11

ELI-BLi prognoositavad organisatsioonilise ülemineku vahe-eesmärgid

ELI-BLi prognoositavad organisatsioonilise ülemineku vahe-eesmärgid

| ELI-BLI INTEGREERITUD MUDEL | 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- |
| JUHTIMINE | X | X | X |
| TEADUSPÕHIMÕTTED | X | X | X |
| KASUTAJATE JUURDEPÄÄS | — | X | X |
| EELARVE | — | X | X |
| TÖÖHÕIVEPÕHIMÕTTED | — | — | X |
| TEHNOLOOGIAHALDUS | — | — | X |
| RAJATISEHALDUS | — | — | X |
| JURIIDILISED JA VASTUTUSEGA SEOTUD KÜSIMUSED | — | X | X |
| HALDUSKÜSIMUSED | — | X | X |

ELI-BLI INTEGREERITUD MUDEL

2020

2021

2022

JUHTIMINE

X

X

X

TEADUSPÕHIMÕTTED

X

X

X

KASUTAJATE JUURDEPÄÄS

—

X

X

EELARVE

—

X

X

TÖÖHÕIVEPÕHIMÕTTED

—

—

X

TEHNOLOOGIAHALDUS

—

—

X

RAJATISEHALDUS

—

—

X

JURIIDILISED JA VASTUTUSEGA SEOTUD KÜSIMUSED

—

X

X

HALDUSKÜSIMUSED

—

X

X

Tšehhi Vabariik võtab kohustuse teha ELI-BL täies mahus kättesaadavaks ELI ERICule.

Alljärgnevas tabelis on loetletud kasutajate juurdepääsuga seotud hinnangulised kulud, mis on vajalikud selleks, et ELI ERIC saaks käitada rajatist ELI-BL ajavahemikul 2020–2021 ehk üleminekuperioodil. Üleminekuperiood on ajavahemik, mil ELI ERIC võtab Tšehhi Vabariigi teadusakadeemia füüsikainstituudilt eeldatavalt üle vastutuse tööülesannete, ressursside ja varade eest.

Tabel 12

Tabel 12

Hinnangulised juurdepääsuga seotud kulud ELI-BLi puhul

Hinnangulised juurdepääsuga seotud kulud ELI-BLi puhul

| eurodes |
| --- |
| ELI-BL | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Otsesed personalikulud | | 4 892 490 | 5 577 230 | 5 928 203 | 5 936 667 |
| Otsesed riistvarakulud | | 7 831 675 | 7 565 111 | 7 428 934 | 7 439 541 |
| Personali- ja riistvarakulud | | 12 724 165 | 13 142 341 | 13 357 138 | 13 376 209 |
| Personali- ja riistvarakulude osakaal kogukuludest | | 51  % | 52  % | 53  % | 53  % |
| Kaudsed kulud | | 12 342 835 | 11 999 659 | 11 856 862 | 11 873 791 |
| ELI-BLi kulud kokku | | 25 067 000 | 25 142 000 | 25 214 000 | 25 250 000 |

eurodes

ELI-BL

2020

2021

2022

2023

2024

Otsesed personalikulud

4 892 490

5 577 230

5 928 203

5 936 667

Otsesed riistvarakulud

7 831 675

7 565 111

7 428 934

7 439 541

Personali- ja riistvarakulud

Personali- ja riistvarakulud

12 724 165

12 724 165

13 142 341

13 142 341

13 357 138

13 357 138

13 376 209

13 376 209

Personali- ja riistvarakulude osakaal kogukuludest

Personali- ja riistvarakulude osakaal kogukuludest

51  %

51  %

52  %

52  %

53  %

53  %

53  %

53  %

Kaudsed kulud

12 342 835

11 999 659

11 856 862

11 873 791

ELI-BLi kulud kokku

ELI-BLi kulud kokku

25 067 000

25 067 000

25 142 000

25 142 000

25 214 000

25 214 000

25 250 000

25 250 000

6.   HINNANGULISED KULUD

HINNANGULISED KULUD

Selleks et määrata kindlaks pikaajalise jätkusuutlikkuse saavutamiseks vajalikud tingimused, tuleb välja selgitada kulud ja võimalikud rahastamisallikad. Nagu on ette nähtud ELI ERICu põhikirjaga, määratakse ELI rajatiste kasutamise üldpõhimõtted kindlaks üldkogus kokku lepitavate eraldiseisvate põhimõtetena ning II lisas on esitatud tegevuskuludeks ettenähtud sissemaksete jaotus liikmete vahel. Sellega luuakse ühtlasi ennetavalt tingimused selleks, et vältida olukorda, kus pikema aja jooksul valitseb märkimisväärne ebakõla iga liikme rahaliste/mitterahaliste sissemaksete ja rajatiste kasutamise vahel.

Sellest tulenevalt saab kulud kindlaks määrata alljärgnevatesse kategooriatesse jaotatuna:

| 1) | ehitus – kapitaliinvesteeringutega seotud kulud enne käitamist; |
| --- | --- |

1)

ehitus – kapitaliinvesteeringutega seotud kulud enne käitamist;

| 2) | käitamine – tegevuskulud, mis kaasnevad juurdepääsu andmisega vastastikuste eksperdihinnangute alusel; |
| --- | --- |

2)

käitamine – tegevuskulud, mis kaasnevad juurdepääsu andmisega vastastikuste eksperdihinnangute alusel;

| 3) | edasised uuendused – uued investeeringud, mida on vaja tehniliste kirjelduste ja olemasolevate seadmete täiustamiseks vastavalt konkurentsitingimustele ja kasutajate vajadustele. |
| --- | --- |

3)

edasised uuendused – uued investeeringud, mida on vaja tehniliste kirjelduste ja olemasolevate seadmete täiustamiseks vastavalt konkurentsitingimustele ja kasutajate vajadustele.

Alljärgnevas tekstis käsitletakse 1. (ehitus) ja 2. kategooriaga (käitamine) seotud küsimusi.

6.1.   Ehitus

Ehitus

Nagu nähtub tabelist 13, on ELI rajatistesse tehtavad investeeringud (ehituskulud) ehitusperioodil kokku ligikaudu 556 miljonit eurot.

Tabel 13

Tabel 13

ELI rajatiste ehitusega seotud kulud

ELI rajatiste ehitusega seotud kulud

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| KULUARTIKKEL | ELI-BL | ELI-ALPS | ELI |
| HOONE + MAA-ALA | 94 643 | 88 705 | 183 348 |
| TEHNOLOOGIA | 181 876 | 105 435 | 287 311 |
| TEENUSED | 7 601 | 9 788 | 17 389 |
| PERSONAL | 41 206 | 27 484 | 68 690 |
| KOKKU | 325 326 | 231 412 | 556 738 |

tuhandetes eurodes

KULUARTIKKEL

ELI-BL

ELI-ALPS

ELI

HOONE + MAA-ALA

94 643

88 705

183 348

TEHNOLOOGIA

181 876

105 435

287 311

TEENUSED

7 601

9 788

17 389

PERSONAL

41 206

27 484

68 690

KOKKU

KOKKU

325 326

325 326

231 412

231 412

556 738

556 738

Kõik need kulud katavad vastuvõtvad riigid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite ning riikliku rahastamise abil projektide raames, mille kiitsid heaks ja mille elluviimist jälgivad korraldusasutused. Investeeringutest on ligikaudu 25 % suunatud hoonetesse, 65 % tehnoloogiasse ning 10 % personali ja teenustesse. Neid kulusid ELI ERICu raames ei hüvitata ning neid ei arvestata ELI ERICu tegevuskulude hulka. Alginvesteeringuteks või ehituskulude katmiseks ei kasutata sissemakseid, mis on ette nähtud üksnes esmaseks ja püsiseisundis käitamiseks ning uuendusteks.

6.2.   Käitamine

Käitamine

Vastuvõtvate liikmete võetud siduvate kohustuste alusel saavad ülejäänud, muud kui vastuvõtvad liikmed kindlaks määrata järkjärgulise lähenemisviisi edasiste siduvate kohustuste võtmiseks, et tagada liikmete sissemaksete abil ELI ERICu pikaajalisem jätkusuutlikkus.

Tabel 14

Tabel 14

ELI ERICu hinnangulised tegevuskulud seoses ELI rajatiste käitamisega

ELI ERICu hinnangulised tegevuskulud seoses ELI rajatiste käitamisega

| eurodes |
| --- |
| ELI ERICu tegevuskulud | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Otsesed personalikulud | | 6 621 499 | 8 527 271 | 9 518 542 | 9 719 048 |
| Otsesed riistvarakulud | | 10 257 647 | 11 331 697 | 12 527 257 | 12 810 565 |
| Kaudsed kulud | | 23 591 854 | 23 281 032 | 24 051 201 | 24 720 387 |
| ELI rajatiste kulud kokku | | 40 471 000 | 43 140 000 | 46 097 000 | 47 250 000 |
| ELI ERICu asukoht | 500 000 | 2 551 000 | 2 564 000 | 2 600 000 | 2 600 000 |
| ELI ERICu kulud kokku | 500 000 | 43 022 000 | 45 704 000 | 48 697 000 | 49 850 000 |

eurodes

ELI ERICu tegevuskulud

2020

2021

2022

2023

2024

Otsesed personalikulud

6 621 499

8 527 271

9 518 542

9 719 048

Otsesed riistvarakulud

10 257 647

11 331 697

12 527 257

12 810 565

Kaudsed kulud

23 591 854

23 281 032

24 051 201

24 720 387

ELI rajatiste kulud kokku

40 471 000

43 140 000

46 097 000

47 250 000

ELI ERICu asukoht

500 000

2 551 000

2 564 000

2 600 000

2 600 000

ELI ERICu kulud kokku

ELI ERICu kulud kokku

500 000

500 000

43 022 000

43 022 000

45 704 000

45 704 000

48 697 000

48 697 000

49 850 000

49 850 000

Muude kui vastuvõtvate liikmete ühinemine esmase käitamise perioodil võimaldab sissemaksete mahtu pärast ELI ERICu asutamist järk-järgult suurendada ning määrata peagi pärast asutamist kindlaks nende sissemaksete lõpliku suuruse ja vastavad siduvad kohustused. Varajases etapis ühinemine võimaldab tulevastel liikmetel osaleda ELI rajatiste käitamise põhieeskirjade kehtestamisel ning seejuures suurendada finantskohustuste mahtu algetapis.

Eespool on esitatud ELI ERICu prognoositavad tegevuskulud, mida korrigeeritakse vastavalt kehtivate vahe-eesmärkide saavutamisele. Tõenäoliselt kajastavad need esmase käitamise perioodil kasutajate juurdepääsuga seotud kulude ülemist hinnangulist väärtust olenevalt sellest, kas vahe-eesmärgid saavutatakse. Hinnangulised kulud tuleb kindlaks määrata aastapõhiselt kogu esmase käitamise perioodiks ning neid tuleb sel perioodil jälgida.

6.3.   Edasised uuendused

Edasised uuendused

ELI ERICu tegevuskuludes ei ole arvesse võetud laserisüsteemide ja rajatiste edasisi uuendusi. Need hõlmavad jooksvaid, sealhulgas varuosade ja hooldusega seotud kulusid.

Uudsed laserisüsteemid arenevad kiiresti ning on üldtuntud tõsiasi, et konkurentsivõime säilitamiseks tuleb tagada pidev areng. Sel eesmärgil pakub ELI ERICu juhtkond välja konkreetsed uuenduste projektid ning nende projektidega tehtavaid võimalikke arendusi ja seotud kulusid analüüsitakse viie ja kümne aasta lõikes. Uuendusteks vajalike kapitaliinvesteeringute ja rahastamisallikate leidmiseks korraldatakse sihtotstarbelised kampaaniad.

7.   ARENG JA EESMÄRGID

ARENG JA EESMÄRGID

Projekti „Extreme Light Infrastructure“ ERIC on oluline edasiminek nii Euroopa laseriteadusringkonna kui ka laiema Euroopa teadusruumi seisukohast. Laseritehnoloogia on väljakujunenud, ent ühtaegu kiiresti arenev valdkond. Mida rohkem valdkond areneb, seda suurem on selle tähtsus teaduslike rakenduste jaoks. Samuti on see juba äärmiselt oluline Euroopa konkurentsivõime seisukohast.

Projekti „Extreme Light Infrastructure“ ERIC tagab ulatusliku kasu ühiskonnale, näiteks aitab täiustada kliinilist vähiravi, biomeditsiinilist kuvamist ning tuumamaterjali ja jäätmetöötlust. Peale selle toetab ELI ERIC Euroopa fotoonikatööstust ning pakub õppe- ja koolitusvõimalusi fotoonikaga tegelevatele ja laseritehnoloogiat rakendavate uurimisvaldkondade uutele teadlastele ja inseneridele.

Projekti „Extreme Light Infrastructure“ ERIC on keskse tähtsusega üleeuroopaliste algatuste seisukohast, et säilitada konkurentsivõime võimsate lühiimpulss-laserite süsteemide äärmiselt strateegilises valdkonnas ning sellest sõltuvates teadus- ja innovatsioonivaldkondades. Laseritehnoloogia järsk arengukõver näitab, et selle abil on võimalik olemasolevaid suuremahulisi teadus- ja tööstusplatvorme keskpikas ja pikaajalises perspektiivis oluliselt ümber kujundada. Enne seda peab ELI ERIC aga tõestama suutlikkust jätkusuutlikult tegutseda.

7.1.   Laseriteaduse ja -tehnoloogia areng

Laseriteaduse ja -tehnoloogia areng

Euroopa on haaranud Aasialt ja Põhja-Ameerikalt juhtpositsiooni võimsate laserite rajatiste ja teaduskeskuste valdkonnas. On selge, et valdkond koondub olulisel määral Euroopasse tänu peamiselt mitmesuguste instituutide ja riikide eneseregulatsioonile Euroopa Liidu programmide raames, mille abil on valdkonda kümnendite jooksul toetatud ja antud sellele strateegiline mõõde.

Tänu võimsate laserisüsteemide valdkonna teaduslikele edusammudele ja teadlaste innukusele on rajatiste arv Euroopas viimase aastakümne jooksul suurenenud. Ehkki seda arengut soodustavad mitmesugused tegurid, on see selgelt kulgenud paralleelselt riiklike laserilaborite arvu suurenemisega Euroopa Komisjoni rahastatavas Euroopa võrgustikus Laserlab Europe (www.laserlab-europe.net). Võrgustiku veebisaidi kohaselt kuulub konsortsiumi nüüdseks 33 juhtivat teadusharudevaheliste laseripõhiste teadusuuringutega tegelevat organisatsiooni 16 riigist. Nendest rajatistest 22 pakub oma laboritele juurdepääsu teadusuuringuteks nii Euroopas kui ka mujal.

Joonis 4

Joonis 4

Vähemalt 1 PW võimsusega laserite rajatised üle maailma (ülivõimsate laserite rahvusvahelise komitee (ICUIL) koostatud kaart 2016. aasta seisuga)

Vähemalt 1 PW võimsusega laserite rajatised üle maailma (ülivõimsate laserite rahvusvahelise komitee (ICUIL) koostatud kaart 2016. aasta seisuga)

| ALLIKAS: | Dr C. P. J. (Chris) Barty, Lawrence Livermore National Laboratory. |
| --- | --- |

ALLIKAS:

ALLIKAS:

Dr C. P. J. (Chris) Barty, Lawrence Livermore National Laboratory.

Võrgustiku Laserlab Europe kiire edu võimaldab ELI ERICul Euroopa laseriteadusringkonda veelgi arendada. Samavõrd oluline on see, et ELI ERIC pakub uusi tehnilisi võimalusi ning tõmbab tähelepanu muudest teadusvaldkondadest. ELI ERICu oskusteave, teadmised ja kontseptsioonitõendused kujundati välja riiklike laseripõhiste laborite saavutatud edule tuginedes. Kasutajaskond on laienenud ja arenenud ning tehtud on märkimisväärseid investeeringuid, millega on toetatud ka Euroopa äriühingute arengut ELI ERICu loomiseks ja muude vähemalt 1 PW võimsusega rajatiste rajamiseks. Kogukonna pidev koostöö on keskse tähtsusega selleks, et säilitada Euroopa konkurentsivõime ja juhtpositsioon selles valdkonnas.

Tänu CPA-tehnoloogia ja hilisema OPCPA-tehnoloogia (optiline parameetriline CPA) avastamisele, mida ELI süsteemides kasutatakse, on laserimpulsi tippvõimsust suurendatud 6–8 suurusjärgu võrra. See tähendab, et tippvõimsus on 4 suurusjärgu võrra suurem võimsusest, mille juures elektroni ponderomotoorne energia võrdub elektroni seisuenergiaga (ehk energiatihedus on 1 018 W/cm2). See rajab teed laseri ja plasma relativistliku vastastikmõju ja aatomisisese skaala, sealhulgas tuuma- ja osakestefüüsika uurimisele. ELI ERICu edasised uuendused võivad reaalselt konkureerida maailma võimsaimate kiirenditega – ent seejuures märksa väiksemate kulude ja traditsioonilisemate meetoditega – sihtotstarbelistes rakendustes, mille puhul on vaja suuri kiirendusgradiente, näiteks kasvajate kiiritusravi haiglakeskkonnas, kus on keskse tähtsusega ruumikasutus ja kulud.

2

Tehnoloogiaarenduses keskendub ELI ERIC peamiselt ELI ja võrgustiku Laserlab juhtpartnerite kindlakstehtud olulistele koostöövaldkondadele. Vähemalt 1 PW võimsusega süsteemide ja rajatiste usaldusväärse ja kulutasuva käitamisega seotud peamisi kitsaskohti arutatakse tööstusharuga, et leida sobivad lahendused. Sellel on positiivne mõju asjaomase valdkonna Euroopa tööstusharule, Euroopa teadusruumile ja võrgustiku Laserlab praegustele partneritele, ent samal ajal tagab see ELI rajatiste jätkusuutliku käitamise kõrgtasemel usaldusväärsusega.

Joonis 5

Joonis 5

Kasutusele võetud (võetavate) vähemalt 1 PW võimsusega laserisüsteemide arv aastate lõikes ja vastavalt kontinendile (*2)

Kasutusele võetud (võetavate) vähemalt 1 PW võimsusega laserisüsteemide arv aastate lõikes ja vastavalt kontinendile (*2

Image 5

Füüsika on selge ning järgmine etapp on tehnoloogiaarendus. ELI raames töötatakse koos tööstusharu ja teiste juhtivate teaduskeskustega välja hulk progressi võimaldavaid tehnoloogiaid, eeskätt järgmise põlvkonna optikakomponendid.

7.2.   ELI ERICu organisatsioonilised eesmärgid

ELI ERICu organisatsioonilised eesmärgid

7.2.1.   Käitamise alustamine

Käitamise alustamine

ELI ERICu koondatavad ressursid ja jõupingutused avaldavad ulatuslikku pikaajalist mõju valdkonna teadustegevusele ja tehnoloogiaarendusele. Esimene eesmärk on aga praktiline ja kohaliku ulatusega – luua kahe rajatise juhtimissüsteemid ja need ühendada ning integreerida tõhusalt ressursid.

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 723/2009 on ELI ERIC ühes kohas asuv teadustaristu, millel on lisaks põhiasukohale mitu tegevuskohta vastuvõtvates liikmesriikides. Ehkki olemas on teisi, mitme tegevuskohaga teadusorganisatsioone, on väga vähe selliseid struktuurifondidest rahastatud Euroopa projekte, mis on küll rajatud eri riikides asuvatele hoonestamata aladele, kuid moodustavad ühe teadustaristu. Samuti ei ole suuri laseripõhiseid rajatisi, mis oleksid avatud väliskasutajatele. Enne laiemate huvide käsitlemist peab ELI ERIC need rajatised üleminekuetapi käigus kasutusele võtma, mis on keeruline ülesanne nii tehnilisest kui ka juhtimisega seotud vaatenurgast.

7.2.2.   Koostöö loomine

Koostöö loomine

Teine eesmärk on teha kindlaks võimalused, kuidas saavutada Euroopa juhtivate võimsate lühiimpulss-laserite keskuste tehniline koostoime. Vähemalt 1 PW võimsusega lasereid on varem olnud keeruline kasutuskeskkonnas käitada, võttes arvesse usaldusväärsusega seotud probleeme ja komponentide asendamise kulukust. Ainuüksi ELI rajatiste võimsus on tulevikus ühtekokku enam kui 30 PW.

Koos partneritega Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania, Ühendkuningriigi ja Itaalia rajatistest (kõik need keskused kuuluvad võrgustikku Laserlab Europe) loob ELI ERIC ajalooliselt suurima kõrgtehnoloogiliste võimsate lühiimpulss-laserite rajatiste koondtaristu. Arvestades, et eesmärk on luua enneolematu ulatusega koostöö ning teha seeläbi kindlaks vähemalt 1 PW võimsusega laserite käitamist takistavad komponendid ja protsessid, asjaomased lahendused ja standardne töökord, ei ole kõnealust ettevõtmist võimalik realistlikult millegagi võrrelda.

Prognooside kohaselt võimaldab rajatistevaheline koostöö ja koostöö tööstusharuga vähendada tegevuskulusid mõnel juhul kuni 30 % ning tagada, et kasutajatele oleks kättesaadav kuni 90 % kiirekanalite kasutusajast. See annab võimaluse saavutada ainulaadse mastaabi- ja mitmekülgsussäästu, mis omakorda ajendab olulist tehnoloogia arengut lühikese aja jooksul. Need edusammud avaldavad mõju laseritööstusele kogu maailmas.

7.2.3.   Maine loomine

Maine loomine

Kolmas eesmärk on teadusprogrammi varajases käitamisetapis teaduslikult tõestada ELI ERICu süsteemide toimivust ja potentsiaali. ELI rajatiste puhul on eesmärk teiste partnerrajatistega seotud kogemuste toel tagada, et 2021. aastal oleks kasutajatele kättesaadav 80 % prognoositavast kasutusajast ning et 90 % primaarsetest laserisüsteemidest (suure või keskmise kordussagedusega laserid) oleks käituses.

Võrdluseks – kui praegusele tehnika tasemele vastavate vähemalt 1 PW võimsusega laserite kordussagedus on mõni impulss tunnis, siis ELI ERICu ja teatavate partnerrajatiste puhul on eesmärk tagada kordussagedus, mis jääb vahemikku ühest hertsist mitme hertsini. See on veelgi märkimisväärsem, pidades silmas asjaolu, et ELI ERIC käitab teatavatel juhtudel maailma võimsaimaid lasereid. Varajaste projektikonkursside raames on võimalik teha katseid nendel suurendatud kordussagedustel, et töötada välja ühiseid lahendusi ja sihtmärgid kasutajatele.

Need katsed viivad murranguliste avastusteni, ent samal ajal võimaldavad tõsta sekundaarallikate võimsuse rekordtasemele, nt arendada suure energiaga (GeV) kiiluvälja kiirendust. Sellised läbimurdelised kontrollitud katsed rajatiste käitamise varajases etapis ning ulatuslik teavitustegevus ja tulemuste levitamine tekitavad märkimisväärset huvi ELI ERICu ja laiemalt laseriteaduse vastu. See omakorda avaldab mõju Euroopa ja maailma laseriteadusele tervikuna ning paneb aluse paljudele praktilistele rakendustele, näiteks uudsed vähiravimeetodid ja ohtlike tuumajäätmete töötlemine. Eesmärk on tõendada selle potentsiaali olemasolu ning luua kasvav ja jätkusuutlik lähtealus ELI ERICu ning kogu Euroopa laseriteaduse toetamiseks.

7.2.4.   Innovatsiooni loomine

Innovatsiooni loomine

ELI ERICu mõju laseritööstuse innovatsioonile ja tehnoloogiale ei piirdu vaid ehitusetapiga. Käitamisetapi keskne ülesanne on tagada jätkusuutlik tehnoloogiaarendus. ELI raames luuakse pikaajalised töösuhted tööstuspartneritega, et lahendada põhikomponentide hanke ja pideva tehnoloogiaarendusega seotud probleemid ning lõppkokkuvõttes tagada jätkusuutlik käitamine.

Koostöös tööstusega on üks olulisemaid ülesandeid algatada dialoog tarnijatega, et teha kindlaks tootearenduse või riskimaandamise protsessidega (varuosade suur kättesaadavus, hulgitarnijad jms) seotud piirangud, eeskätt võttes arvesse ELI rajatiste pikaajalist jätkusuutlikku käitamist.

Käitamisetapi jooksul jätkatakse tehnoloogiaarendust ELI ERICu vajaduste põhjal. Muu hulgas keskendutakse järgmistele tahkudele.

| — | Suure kordussagedusega võimsate laserite peamised optikakomponendid. Arendada tuleb optilisi transpordi- ja fookustamiskomponente, samuti difraktsioonivõresid ja lähtematerjale, et tagada nende pikaajaline vastupidavus suure energia ja tippvõimsusega impulssidele ning kiire suure läbimõõdu ja suure kordussageduse juures. |
| --- | --- |

—

Suure kordussagedusega võimsate laserite peamised optikakomponendid. Arendada tuleb optilisi transpordi- ja fookustamiskomponente, samuti difraktsioonivõresid ja lähtematerjale, et tagada nende pikaajaline vastupidavus suure energia ja tippvõimsusega impulssidele ning kiire suure läbimõõdu ja suure kordussageduse juures.

Suure kordussagedusega võimsate laserite peamised optikakomponendid.

| — | Lühikeste impulsside ja suurte kiirte metroloogia. Vaja on murrangulisi lahendusi, mille abil mõõta süsteemide toimivust käitamisel lühikeste impulsside ja suurte kiirtega, et soodustada ELI rajatistes saavutatavate ainulaadsete teadustulemuste mõistmist. |
| --- | --- |

—

Lühikeste impulsside ja suurte kiirte metroloogia. Vaja on murrangulisi lahendusi, mille abil mõõta süsteemide toimivust käitamisel lühikeste impulsside ja suurte kiirtega, et soodustada ELI rajatistes saavutatavate ainulaadsete teadustulemuste mõistmist.

Lühikeste impulsside ja suurte kiirte metroloogia.

| — | Täielik kontroll komplekssete süsteemide üle. Katsesüsteemid peavad olema toimivad ja võimaldama tõrgeteta käitamist. Vaja on arukaid ja täielikult liidestatud kontrollisüsteeme. |
| --- | --- |

—

Täielik kontroll komplekssete süsteemide üle. Katsesüsteemid peavad olema toimivad ja võimaldama tõrgeteta käitamist. Vaja on arukaid ja täielikult liidestatud kontrollisüsteeme.

Täielik kontroll komplekssete süsteemide üle.

ELI rajatiste puhul tehakse koostööd tööstuspartneritega, kes suudavad pakkuda murrangulisi ja uuenduslikke tehnilisi lahendusi. Innovatsioonitegevuses ei keskenduta üksnes lühiajalisele tehnilisele perspektiivile, vaid tegeletakse ühtlasi lahenduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tahuga, et tagada ELI ERICu süsteemide parim võimalik toimivus ja pikim töövõimeaeg ning hoida hoolduskulud kõige tõhusamalt kontrolli all. ELI ERICu ainulaadsed teadustulemused põhinevad pikas perspektiivis kõige jätkusuutlikumatel suure tippvõimsusega laserite tehnilistel lahendustel.

7.2.5.   Mõju vastuvõtvates riikides

Mõju vastuvõtvates riikides

Peamine põhjus, miks ELI ERICusse investeeriti ning miks rajatised paiknevad Kesk-Euroopa riikides, oli eesmärk tagada piirkondades suure väärtusega teadus- ja tehnoloogiakeskusest tulenev mõju. Mitmes uuringus on käsitletud muid teadustaristuid ning välja selgitatud, et suur osa investeeringute ja innovatsiooniga seotud mõjust avaldub 100 km raadiuses rajatisest, mis viitab läheduse olulisele rollile. Muu hulgas oodatakse mõju alljärgnevatel tasanditel.

| — | Investeeringute vahetu mõju
  – vastuvõtvad liikmed saavad eeldatavalt 50–80 % tegevuskuludest katta teiste liikmete abiga, mis tähendab, et investeeringutel on arvatavalt otsene mõju kohalikule majandusele. ELI jälgib seda mõju ning koostab selle kohta aruande. Eeldatavalt kulutatakse ligikaudu enam kui 50 % vastavast summast kohalikus piirkonnas, st sellest saab kasu kaks erinevat Kesk-Euroopa piirkonda. |
| --- | --- |

—

Investeeringute vahetu mõju
  – vastuvõtvad liikmed saavad eeldatavalt 50–80 % tegevuskuludest katta teiste liikmete abiga, mis tähendab, et investeeringutel on arvatavalt otsene mõju kohalikule majandusele. ELI jälgib seda mõju ning koostab selle kohta aruande. Eeldatavalt kulutatakse ligikaudu enam kui 50 % vastavast summast kohalikus piirkonnas, st sellest saab kasu kaks erinevat Kesk-Euroopa piirkonda.

Investeeringute vahetu mõju

| — | Rohkem võimalusi riigi/kohaliku tasandi teadlastele
  – kõik ELI rajatised paiknevad ülikoolilinnades (Praha, Szeged). Ülikoolid on kursis eelseisvate arendustega ELI ERICus ning on loonud üliõpilastele ja teadlastele suunatud programmid, et ära kasutada rajatiste lähedust. Seda silmas pidades on projektis kavandatud sihtotstarbeline tegevus selleks, et jõuda kohalike teadlasteni ning saavutada eesmärk, et kümne aasta jooksul alates ELI ERICu asutamisest kujuneks mõlemas riigis välja valdkonna juhtivate teadlaste ringkond. |
| --- | --- |

—

Rohkem võimalusi riigi/kohaliku tasandi teadlastele
  – kõik ELI rajatised paiknevad ülikoolilinnades (Praha, Szeged). Ülikoolid on kursis eelseisvate arendustega ELI ERICus ning on loonud üliõpilastele ja teadlastele suunatud programmid, et ära kasutada rajatiste lähedust. Seda silmas pidades on projektis kavandatud sihtotstarbeline tegevus selleks, et jõuda kohalike teadlasteni ning saavutada eesmärk, et kümne aasta jooksul alates ELI ERICu asutamisest kujuneks mõlemas riigis välja valdkonna juhtivate teadlaste ringkond.

Rohkem võimalusi riigi/kohaliku tasandi teadlastele

| — | Paremad innovatsioonivõimalused kohalikule tööstusharule – lisaks investeeringute vahetule mõjule, mida eespool kirjeldati, soodustab lähedus rajatistele innovatsiooni vähemalt kahel mõõdetaval viisil. Esiteks kasutavad vastava suutlikkusega ettevõtted võimalust ning pakuvad rajatistele ennetavalt tooteid või püüavad välja selgitada, kuidas oma pakkumist kohandada. Tööstusharule suunatud teavitusürituste abil aitavad nii hankemeeskonnad kui ka valdkonna kontaktametnikud hõlbustada rajatiste kohta teabe jagamist. Peale selle võib kohaliku tarnija olemasolu piirkonnas rajatistele kasuks tulla strateegilistel põhjustel, näiteks seepärast, et piirkonnas on madalad hinnad, ent suurema tõenäosusega seepärast, et tarnijate lähedus ja mugav juurdepääs nende teenustele võimaldab kohandada tehnilisi lahendusi. |
| --- | --- |

—

Paremad innovatsioonivõimalused kohalikule tööstusharule – lisaks investeeringute vahetule mõjule, mida eespool kirjeldati, soodustab lähedus rajatistele innovatsiooni vähemalt kahel mõõdetaval viisil. Esiteks kasutavad vastava suutlikkusega ettevõtted võimalust ning pakuvad rajatistele ennetavalt tooteid või püüavad välja selgitada, kuidas oma pakkumist kohandada. Tööstusharule suunatud teavitusürituste abil aitavad nii hankemeeskonnad kui ka valdkonna kontaktametnikud hõlbustada rajatiste kohta teabe jagamist. Peale selle võib kohaliku tarnija olemasolu piirkonnas rajatistele kasuks tulla strateegilistel põhjustel, näiteks seepärast, et piirkonnas on madalad hinnad, ent suurema tõenäosusega seepärast, et tarnijate lähedus ja mugav juurdepääs nende teenustele võimaldab kohandada tehnilisi lahendusi.

Paremad innovatsioonivõimalused kohalikule tööstusharule

8.   PEAMISED RISKID

PEAMISED RISKID

8.1.   Riskianalüüs

Riskianalüüs

Tabel 15

Tabel 15

ELI ERICu rajatiste käitamise kõrgetasemeline riskihinnang

ELI ERICu rajatiste käitamise kõrgetasemeline riskihinnang

| Võimalik risk | Tõenäosus Skaalal 1–5 (väiksest suureni) | Mõju Skaalal 1–5 (väiksest suureni) | Riski ennetamine/vähendamine |
| --- | --- | --- | --- |
| Töötajate ligimeelitamine ja konkurentsivõimeline tasustamine – on risk, et ELI ERICul on raske meelitada maailmatasemel juhtivaid eksperte personaliga liituma. | 4 | 5 | Aktiivne värbamine, tähtajalised lepingud, võimalused teadusuuringuteks, algatused eesmärgiga parandada elukvaliteeti. |
| Tehniline risk, et põhiparameetreid ei saavutata – risk, et ELI-l ei õnnestu tagada teatavaid peamisi tööparameetreid, mis võib omakorda piirata katsevõimalusi. | 3 | 3 | Kavandamine ja dialoog kasutajaskonna ja ISTACiga, et juhtida ootusi ja määrata kindlaks alternatiivsed katseprioriteedid. |
| Palkade tõstmine esimesel viiel aastal – kohaliku tööturu arengusuundumusi arvesse võttes tuleb ELI ERICus oluliselt tõsta palkasid, ligikaudu 5–10 % aastas. | 5 | 3 | Kavandamine ja dialoog töötajatega, et teha kindlaks ootused. |
| Seadmete/komponentide iganemine – laserisüsteemide tehnoloogia areneb tuleval aastal hoogsalt ning selleks et säilitada konkurentsivõime, tuleb ELIs teha pidevaid kapitalikulutusi. | 3 | 4 | Kavandamine ja tehnoloogia tegevuskava väljatöötamine; täiendava rahastuse otsimine. |
| Halvad esmased kasutajakogemused – kahju varajases etapis juhul, kui a) rajatised ei toimi; b) töötajad ei paku kasutajatuge; c) teabevahetus / ootuste juhtimine on puudulik. See võib põhjustada halba mainet teadusringkonnas ja oluliselt pidurdada teenuste kasutuselevõttu. | 3–4 | 4–5 | Tihe koostöö vastutulelike kasutajatega algusetapis, kasutajauuringud, tugiteenuseid osutavate kasutajakoordinaatorite määramine. |
| Suutmatus ELI rajatisi edukalt integreerida – juhtimis-/haldusprobleemide tõttu esineb viivitusi organisatsioonilisel ühinemisel või see ebaõnnestub. See omakorda suurendab kulusid ning kahjustab ELI ERICu usaldusväärsust ja mainet. | 2 | 5 | Põhjalik järelevalve juhtimise üle, kõrgel juhtimistasandil toetatav muutuste juhtimise protsess ja koolituskursused, ressursside eraldamine ja mõistlikud tähtajad. |

Võimalik risk

Tõenäosus Skaalal 1–5 (väiksest suureni)

Mõju Skaalal 1–5 (väiksest suureni)

Riski ennetamine/vähendamine

Töötajate ligimeelitamine ja konkurentsivõimeline tasustamine – on risk, et ELI ERICul on raske meelitada maailmatasemel juhtivaid eksperte personaliga liituma.

Töötajate ligimeelitamine ja konkurentsivõimeline tasustamine

on risk, et ELI ERICul on raske meelitada maailmatasemel juhtivaid eksperte personaliga liituma.

4

5

Aktiivne värbamine, tähtajalised lepingud, võimalused teadusuuringuteks, algatused eesmärgiga parandada elukvaliteeti.

Tehniline risk, et põhiparameetreid ei saavutata – risk, et ELI-l ei õnnestu tagada teatavaid peamisi tööparameetreid, mis võib omakorda piirata katsevõimalusi.

Tehniline risk, et põhiparameetreid ei saavutata

risk, et ELI-l ei õnnestu tagada teatavaid peamisi tööparameetreid, mis võib omakorda piirata katsevõimalusi.

3

3

Kavandamine ja dialoog kasutajaskonna ja ISTACiga, et juhtida ootusi ja määrata kindlaks alternatiivsed katseprioriteedid.

Palkade tõstmine esimesel viiel aastal – kohaliku tööturu arengusuundumusi arvesse võttes tuleb ELI ERICus oluliselt tõsta palkasid, ligikaudu 5–10 % aastas.

Palkade tõstmine esimesel viiel aastal

kohaliku tööturu arengusuundumusi arvesse võttes tuleb ELI ERICus oluliselt tõsta palkasid, ligikaudu 5–10 % aastas.

5

3

Kavandamine ja dialoog töötajatega, et teha kindlaks ootused.

Seadmete/komponentide iganemine – laserisüsteemide tehnoloogia areneb tuleval aastal hoogsalt ning selleks et säilitada konkurentsivõime, tuleb ELIs teha pidevaid kapitalikulutusi.

Seadmete/komponentide iganemine

laserisüsteemide tehnoloogia areneb tuleval aastal hoogsalt ning selleks et säilitada konkurentsivõime, tuleb ELIs teha pidevaid kapitalikulutusi.

3

4

Kavandamine ja tehnoloogia tegevuskava väljatöötamine; täiendava rahastuse otsimine.

Halvad esmased kasutajakogemused – kahju varajases etapis juhul, kui a) rajatised ei toimi; b) töötajad ei paku kasutajatuge; c) teabevahetus / ootuste juhtimine on puudulik. See võib põhjustada halba mainet teadusringkonnas ja oluliselt pidurdada teenuste kasutuselevõttu.

Halvad esmased kasutajakogemused

kahju varajases etapis juhul, kui a) rajatised ei toimi; b) töötajad ei paku kasutajatuge; c) teabevahetus / ootuste juhtimine on puudulik. See võib põhjustada halba mainet teadusringkonnas ja oluliselt pidurdada teenuste kasutuselevõttu.

3–4

4–5

Tihe koostöö vastutulelike kasutajatega algusetapis, kasutajauuringud, tugiteenuseid osutavate kasutajakoordinaatorite määramine.

Suutmatus ELI rajatisi edukalt integreerida – juhtimis-/haldusprobleemide tõttu esineb viivitusi organisatsioonilisel ühinemisel või see ebaõnnestub. See omakorda suurendab kulusid ning kahjustab ELI ERICu usaldusväärsust ja mainet.

Suutmatus ELI rajatisi edukalt integreerida

juhtimis-/haldusprobleemide tõttu esineb viivitusi organisatsioonilisel ühinemisel või see ebaõnnestub. See omakorda suurendab kulusid ning kahjustab ELI ERICu usaldusväärsust ja mainet.

2

5

Põhjalik järelevalve juhtimise üle, kõrgel juhtimistasandil toetatav muutuste juhtimise protsess ja koolituskursused, ressursside eraldamine ja mõistlikud tähtajad.

---

(1)  Nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta (ELT L 206, 8.8.2009, lk 1).

1

(*1)  Tänu CPA-le ja tahkislaseri tehnoloogiale on tippintensiivsus nüüdseks üle 1022 W/cm2. ELI ERIC suurendab seda veel enam kui ühe suurusjärgu võrra. Joonisel on näidatud ka SLAC E144 katse (sinine täpp), kus suur intensiivsus saavutati laseri ja aine vastastikmõju võimendamisega relativistlikule skaalale. Horisontaaljooned kujutavad elektroni ponderomotoorse energia (Up) intensiivsust 800 nm (Ti:Sapphire) laseri fookuses esiteks juhul, kui Up oleks võrdne ühe aatomimassiühikuga, teiseks juhul, kui Up oleks võrdne elektroni seisumassiga, ning kolmandaks stsenaariumis, kus Y = 1 (Schwingeri intensiivsus), mille korral vaakum muutub ebastabiilseks ja valgus muundub aineks. Allikas: Gérard Mourou, École Polytechnique.

*1

22

2

p

p

p

(2)  https://op.europa.eu/s/pcrm

2

(*2)  Joonisel esitatud arvud hõlmavad kasutusele võetud ja ehitatavaid rajatisi. ALLIKAS: J. Collier, Central Laser Facility, Rutherford Appleton Laboratory.

*2

---

II LISA

ELI ERICU HINNANGULISED TEGEVUSKULUD JA SISSEMAKSED

1)   Käesolevas dokumendis esitatakse:

| a) | ELI ERICu hinnangulised tegevuskulud (ülemised hinnangulised lähteväärtused), võttes arvesse tegevuse ulatust, mida on kirjeldatud projekti ELI elluviimise konsortsiumi vastastikusel eksperdihinnangul põhinevas kulude analüüsis (2019); |
| --- | --- |

a)

ELI ERICu hinnangulised tegevuskulud (ülemised hinnangulised lähteväärtused), võttes arvesse tegevuse ulatust, mida on kirjeldatud projekti ELI elluviimise konsortsiumi vastastikusel eksperdihinnangul põhinevas kulude analüüsis (2019);

| b) | liikmete, vaatlejate ja teiste osalejate tehtavate sissemaksete arvutamise mehhanismi kirjeldus. |
| --- | --- |

b)

liikmete, vaatlejate ja teiste osalejate tehtavate sissemaksete arvutamise mehhanismi kirjeldus.

2)   Tegevuse maksumus

| a) | Üldine tegevuseelarve hõlmab kulusid, mis on ette nähtud ELI ERICu ülesannete täitmiseks ja tegevuste elluviimiseks kooskõlas põhikirjaga.






  i. | Esmane käitamine (2020–2021) |
| --- | --- | --- |

a)

Üldine tegevuseelarve hõlmab kulusid, mis on ette nähtud ELI ERICu ülesannete täitmiseks ja tegevuste elluviimiseks kooskõlas põhikirjaga.

i.

Esmane käitamine (2020–2021)

| ii. | Püsiseisundis käitamine (alates 2022. aastast) |
| --- | --- |

ii.

Püsiseisundis käitamine (alates 2022. aastast)

| iii. | Uuendused |
| --- | --- |

iii.

Uuendused

| b) | Esmase käitamise periood vastab ajavahemikule, mil tehakse kättesaadavaks teadusotstarbeline aparatuur, et anda kasutajatele ELI ERICu kaudu sellele juurdepääs. Eelarve sisaldab kasutajate programmi käivitamise ning laserallikate ja kiirekanalite töömahu ja varuosade koguse suurendamisega seotud kulusid. See ei hõlma ehitus- ega rakenduskulusid. Alljärgnevas tabelis on esitatud kulude analüüsi tulemuste kokkuvõte ning prognoositavad hinnangulised kulud.










  eurodes |
| --- | --- |
| ELI ERICu tegevuskulud | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| ELI-ALPS | — | 15 404 000 | 17 998 000 | 20 883 000 | 22 000 000 |
| ELI-BL | — | 25 067 000 | 25 142 000 | 25 214 000 | 25 250 000 |
| ELI ERICu põhikirjajärgne asukoht | 300 000 | 2 551 000 | 2 564 000 | 2 600 000 | 2 600 000 |
| Kokku | 300 000 | 43 022 000 | 45 704 000 | 48 697 000 | 49 850 000 |

b)

Esmase käitamise periood vastab ajavahemikule, mil tehakse kättesaadavaks teadusotstarbeline aparatuur, et anda kasutajatele ELI ERICu kaudu sellele juurdepääs. Eelarve sisaldab kasutajate programmi käivitamise ning laserallikate ja kiirekanalite töömahu ja varuosade koguse suurendamisega seotud kulusid. See ei hõlma ehitus- ega rakenduskulusid. Alljärgnevas tabelis on esitatud kulude analüüsi tulemuste kokkuvõte ning prognoositavad hinnangulised kulud.

eurodes

ELI ERICu tegevuskulud

2020

2021

2022

2023

2024

ELI-ALPS

—

15 404 000

17 998 000

20 883 000

22 000 000

ELI-BL

—

25 067 000

25 142 000

25 214 000

25 250 000

ELI ERICu põhikirjajärgne asukoht

300 000

2 551 000

2 564 000

2 600 000

2 600 000

Kokku

300 000

43 022 000

45 704 000

48 697 000

49 850 000

| c) | Rajatisi hakatakse püsiseisundis käitama eeldatavalt 2022. aastal ning eelarve hõlmab kõiki jätkusuutlikuks käitamiseks vajalikke hinnangulisi kulusid. Eespool tabelis on esitatud püsiseisundis käitamise aastaeelarve lähteprognoos aastateks 2022–2024. |
| --- | --- |

c)

Rajatisi hakatakse püsiseisundis käitama eeldatavalt 2022. aastal ning eelarve hõlmab kõiki jätkusuutlikuks käitamiseks vajalikke hinnangulisi kulusid. Eespool tabelis on esitatud püsiseisundis käitamise aastaeelarve lähteprognoos aastateks 2022–2024.

| d) | Selleks et säilitada ELI rajatiste maailmatasemel ainulaadne ja juhtiv suutlikkus, tuleb ette näha kulud uuendusteks ja arenguks. Neid kulusid siin ei arvestata. Konkreetse tegevusulatuse, investeeringute ja uuenduste projektide üle otsustab ELI ERICu üldkogu kooskõlas ELI ERICu põhikirjaga. |
| --- | --- |

d)

Selleks et säilitada ELI rajatiste maailmatasemel ainulaadne ja juhtiv suutlikkus, tuleb ette näha kulud uuendusteks ja arenguks. Neid kulusid siin ei arvestata. Konkreetse tegevusulatuse, investeeringute ja uuenduste projektide üle otsustab ELI ERICu üldkogu kooskõlas ELI ERICu põhikirjaga.

3)   Sissemaksed

| a) | Liikmete ja vaatlejate sissemaksete kogusumma määratakse kindlaks aastaeelarves kooskõlas viie aasta finantskava ja iga-aastase tegevuskavaga, mille kiidab heaks üldkogu. Iga-aastast tegevuskava kohandatakse igal aastal. |
| --- | --- |

a)

Liikmete ja vaatlejate sissemaksete kogusumma määratakse kindlaks aastaeelarves kooskõlas viie aasta finantskava ja iga-aastase tegevuskavaga, mille kiidab heaks üldkogu. Iga-aastast tegevuskava kohandatakse igal aastal.

| b) | Strateegiliste partnerite sissemaksed otsustab üldkogu igal üksikjuhul eraldi. |
| --- | --- |

b)

Strateegiliste partnerite sissemaksed otsustab üldkogu igal üksikjuhul eraldi.

| c) | Kõik punkti 3 alapunkti b alusel laekunud sissemaksed arvatakse maha punkti 3 alapunkti a kohasest sissemaksete kogusummast, välja arvatud juhul, kui lepitakse kokku teisiti. |
| --- | --- |

c)

Kõik punkti 3 alapunkti b alusel laekunud sissemaksed arvatakse maha punkti 3 alapunkti a kohasest sissemaksete kogusummast, välja arvatud juhul, kui lepitakse kokku teisiti.

| d) | Sissemaksed esmaseks käitamiseks






  i. | Vastuvõtvad liikmed katavad kummagi vastava ELI rajatise esmase käitamise perioodil 50 % asjaomase ELI rajatise eelarvest. |
| --- | --- | --- |

d)

Sissemaksed esmaseks käitamiseks

i.

Vastuvõtvad liikmed katavad kummagi vastava ELI rajatise esmase käitamise perioodil 50 % asjaomase ELI rajatise eelarvest.

| ii. | Alljärgnevad muud kui vastuvõtvad riigid on asutajaliikmetena võtnud siduva kohustuse teha alljärgnevas kogusummas rahalised sissemaksed selleks, et tagada esmane käitamine (2020–2021):






  Itaalia | 2 550 000 eurot |
| --- | --- | --- |
| Leedu | 200 000 eurot |

ii.

Alljärgnevad muud kui vastuvõtvad riigid on asutajaliikmetena võtnud siduva kohustuse teha alljärgnevas kogusummas rahalised sissemaksed selleks, et tagada esmane käitamine (2020–2021):

Itaalia

2 550 000 eurot

Leedu

200 000 eurot

| iii. | Alljärgnevad riigid ühinevad ELI ERICuga asutavate vaatlejatena esmase käitamise perioodil: | Saksamaa |
| --- | --- | --- |

iii.

Alljärgnevad riigid ühinevad ELI ERICuga asutavate vaatlejatena esmase käitamise perioodil:

Saksamaa

| | Bulgaaria |
| --- | --- |

Bulgaaria

Asutavad vaatlejad on riigid, kes kavatsevad ELI ERICuga ühineda täisliikmena, kuid ei ole asutamise ajal võimelised võtma siduvaid kohustusi liikmena. Neilt ei nõuta vaatlejatasu ning neil ei ole üldkogus hääleõigust.

| iv. | Kõik esmase käitamise perioodil ühinevad uued liikmed teevad sissemaksed üldkoguga kokkulepitud summas, võttes arvesse, mil määral nad kavatsevad ELI rajatisi edaspidi kasutada. |
| --- | --- |

iv.

Kõik esmase käitamise perioodil ühinevad uued liikmed teevad sissemaksed üldkoguga kokkulepitud summas, võttes arvesse, mil määral nad kavatsevad ELI rajatisi edaspidi kasutada.

| v. | Vaatleja maksab esmase käitamise perioodil tasu fikseeritud summas 250 000 eurot aastas või summas, mille määrab kindlaks üldkogu kooskõlas ELI ERICu põhikirjaga. See ei kehti asutavate vaatlejate suhtes. |
| --- | --- |

v.

Vaatleja maksab esmase käitamise perioodil tasu fikseeritud summas 250 000 eurot aastas või summas, mille määrab kindlaks üldkogu kooskõlas ELI ERICu põhikirjaga. See ei kehti asutavate vaatlejate suhtes.

| vi. | Vastuvõtvad liikmed katavad asjaomase ELI rajatise tegevuseelarve võimaliku puudujäägi, kusjuures neil on võimalik teha mitterahalisi sissemakseid. Sellised sissemaksed arvestatakse vastuvõtva liikme sissemaksete kogusumma hulka. |
| --- | --- |

vi.

Vastuvõtvad liikmed katavad asjaomase ELI rajatise tegevuseelarve võimaliku puudujäägi, kusjuures neil on võimalik teha mitterahalisi sissemakseid. Sellised sissemaksed arvestatakse vastuvõtva liikme sissemaksete kogusumma hulka.

| vii. | Tšehhi Vabariik teeb igal aastal rahalise sissemakse summas 2 000 000 eurot, et katta ELI ERICu põhikirjajärgse asukohaga seotud tegevuskulud nii esmase kui ka püsiseisundis käitamise perioodil. |
| --- | --- |

vii.

Tšehhi Vabariik teeb igal aastal rahalise sissemakse summas 2 000 000 eurot, et katta ELI ERICu põhikirjajärgse asukohaga seotud tegevuskulud nii esmase kui ka püsiseisundis käitamise perioodil.

| e) | Sissemaksed püsiseisundis käitamiseks






  i. | Liige teeb püsiseisundis käitamise eelarvesse sissemakseid proportsionaalselt sellega, mil määral ta ELI ERICut kasutab.
  Liikme sissemaksete suurus sõltub ELI ERICu kasutamise keskmisest määrast eelneval kolmel aastal. Uute liikmete puhul määratakse sissemakse suurus kindlaks vastavalt sellele, mil määral liige ELI ERICut ja ELI rajatisi eeldatavalt kasutama hakkab. |
| --- | --- | --- |

e)

Sissemaksed püsiseisundis käitamiseks

i.

Liige teeb püsiseisundis käitamise eelarvesse sissemakseid proportsionaalselt sellega, mil määral ta ELI ERICut kasutab.

Liikme sissemaksete suurus sõltub ELI ERICu kasutamise keskmisest määrast eelneval kolmel aastal. Uute liikmete puhul määratakse sissemakse suurus kindlaks vastavalt sellele, mil määral liige ELI ERICut ja ELI rajatisi eeldatavalt kasutama hakkab.

| ii. | Vastuvõtvad liikmed katavad ühiselt 20 % püsiseisundis käitamise eelarvest. Kummagi vastuvõtva liikme sissemakse suurus on proportsionaalne vastava ELi rajatise eelarvega. |
| --- | --- |

ii.

Vastuvõtvad liikmed katavad ühiselt 20 % püsiseisundis käitamise eelarvest. Kummagi vastuvõtva liikme sissemakse suurus on proportsionaalne vastava ELi rajatise eelarvega.

| iii. | Ükski muu kui vastuvõttev liige ei kata enam kui 25 % tegevuskuludest esimesel viiel aastal. |
| --- | --- |

iii.

Ükski muu kui vastuvõttev liige ei kata enam kui 25 % tegevuskuludest esimesel viiel aastal.

| iv. | Vaatleja maksab püsiseisundis käitamise eelarve rahastamiseks tasu fikseeritud summas 250 000 eurot aastas või summas, mille määrab kindlaks üldkogu kooskõlas ELI ERICu põhikirjaga. |
| --- | --- |

iv.

Vaatleja maksab püsiseisundis käitamise eelarve rahastamiseks tasu fikseeritud summas 250 000 eurot aastas või summas, mille määrab kindlaks üldkogu kooskõlas ELI ERICu põhikirjaga.

| v. | Samuti katavad vastuvõtvad liikmed esimesel kahel püsiseisundis käitamise aastal oma vastava ELI rajatise tegevuseelarve võimaliku katmata puudujäägi, kusjuures neil on võimalus teha mitterahalisi sissemakseid. Sellised sissemaksed arvestatakse vastuvõtva liikme sissemaksete kogusumma hulka. |
| --- | --- |

v.

Samuti katavad vastuvõtvad liikmed esimesel kahel püsiseisundis käitamise aastal oma vastava ELI rajatise tegevuseelarve võimaliku katmata puudujäägi, kusjuures neil on võimalus teha mitterahalisi sissemakseid. Sellised sissemaksed arvestatakse vastuvõtva liikme sissemaksete kogusumma hulka.

| f) | Mitterahalised sissemaksed






  i. | Üldkogu heakskiidu alusel on esmase ja püsiseisundis käitamise toetuseks võimalik teha mitterahalisi sissemakseid, mis peavad vastama punkti 3 alapunktile a. Mitterahaline sissemakse piirdub tasemega, mis tagab piisava rahavoo selleks, et säilitada ELI ERICu tegevuse tõhusus. |
| --- | --- | --- |

f)

Mitterahalised sissemaksed

i.

Üldkogu heakskiidu alusel on esmase ja püsiseisundis käitamise toetuseks võimalik teha mitterahalisi sissemakseid, mis peavad vastama punkti 3 alapunktile a. Mitterahaline sissemakse piirdub tasemega, mis tagab piisava rahavoo selleks, et säilitada ELI ERICu tegevuse tõhusus.

| ii. | ELI ERIC määrab mitterahalised sissemaksed kindlaks enne iga-aastaste eelarveliste kulukohustuste võtmist; need vaatab läbi ELI ERICu haldus- ja finantskomitee ning kiidab heaks üldkogu. Heakskiitmisel loetakse mitterahalised sissemaksed hääleõiguse/kaalu seisukohast võrdväärseks rahaliste sissemaksetega. |
| --- | --- |

ii.

ELI ERIC määrab mitterahalised sissemaksed kindlaks enne iga-aastaste eelarveliste kulukohustuste võtmist; need vaatab läbi ELI ERICu haldus- ja finantskomitee ning kiidab heaks üldkogu. Heakskiitmisel loetakse mitterahalised sissemaksed hääleõiguse/kaalu seisukohast võrdväärseks rahaliste sissemaksetega.

| iii. | Mitterahaliste sissemaksete tegemiseks sõlmivad ELI ERIC ja sissemakse tegija mitterahalise sissemakse lepingu. |
| --- | --- |

iii.

Mitterahaliste sissemaksete tegemiseks sõlmivad ELI ERIC ja sissemakse tegija mitterahalise sissemakse lepingu.

| g) | Soovituslikud sissemaksed






  i. | Asutajaliikmed on kindlaks määranud alljärgnevad prognoositavad sissemaksed (eurodes ja 2020. aasta seisuga) ELI ERICu hinnanguliste tegevuskulude katteks. Need prognoosid on soovituslikud ning võivad muutuda vastavalt tulevastelt liikmetelt saadavatele täiendavatele sissemaksetele ja ELI rajatiste käitamisega seotud tegelikele kuludele.










  eurodes |
| --- | --- | --- |
| ELI ERICu liige | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Tšehhi Vabariik (k.a puudujääk + asukoht) | — | 26 117 500 | 25 449 000 | 25 539 000 | 25 575 000 |
| Ungari (k.a puudujääk) | — | 14 454 500 | 16 305 000 | 19 208 000 | 20 325 000 |
| Itaalia | 300 000 | 2 250 000 | 3 750 000 | 3 750 000 | 3 750 000 |
| Leedu | — | 200 000 | 200 000 | 200 000 | 200 000 |
| Kokku | 300 000 | 43 022 000 | 45 704 000 | 48 697 000 | 49 850 000 |

g)

Soovituslikud sissemaksed

i.

Asutajaliikmed on kindlaks määranud alljärgnevad prognoositavad sissemaksed (eurodes ja 2020. aasta seisuga) ELI ERICu hinnanguliste tegevuskulude katteks. Need prognoosid on soovituslikud ning võivad muutuda vastavalt tulevastelt liikmetelt saadavatele täiendavatele sissemaksetele ja ELI rajatiste käitamisega seotud tegelikele kuludele.

eurodes

ELI ERICu liige

2020

2021

2022

2023

2024

Tšehhi Vabariik (k.a puudujääk + asukoht)

—

26 117 500

25 449 000

25 539 000

25 575 000

Ungari (k.a puudujääk)

—

14 454 500

16 305 000

19 208 000

20 325 000

Itaalia

300 000

2 250 000

3 750 000

3 750 000

3 750 000

Leedu

—

200 000

200 000

200 000

200 000

Kokku

300 000

43 022 000

45 704 000

48 697 000

49 850 000

---

III LISA

LIIKMED JA VAATLEJAD

LIIKMED

| Riik | Esindav üksus |
| --- | --- |
| Tšehhi Vabariik | 1) | Haridus-, noorsoo- ja spordiministeerium |

Riik

Esindav üksus

Tšehhi Vabariik

1)

Haridus-, noorsoo- ja spordiministeerium

| 2) | Tšehhi Vabariigi teadusakadeemia |
| --- | --- |

2)

Tšehhi Vabariigi teadusakadeemia

Ungari

Innovatsiooni- ja tehnoloogiaministeerium

Itaalia

Riiklik teadusnõukogu

Leedu

| 1) | Vilniuse ülikool |
| --- | --- |

1)

Vilniuse ülikool

| 2) | Füüsikateaduste ja tehnoloogia keskus |
| --- | --- |

2)

Füüsikateaduste ja tehnoloogia keskus

VAATLEJAD

| Riik | Esindav üksus |
| --- | --- |
| Saksamaa | 1) | Liitvabariigi haridus- ja teadusministeerium |

Riik

Esindav üksus

Saksamaa

1)

Liitvabariigi haridus- ja teadusministeerium

| 2) | Helmholtz-Zentrum Dresden-Rossendorf |
| --- | --- |

2)

Helmholtz-Zentrum Dresden-Rossendorf

Bulgaaria

| 1) | Haridus- ja teadusministeerium |
| --- | --- |

1)

Haridus- ja teadusministeerium

| 2) | Bulgaaria teadusakadeemia elektroonikainstituut |
| --- | --- |

2)

Bulgaaria teadusakadeemia elektroonikainstituut

---

Liide

ELI ERICu JUHTIMISTOIMINGUTE MUDEL

TAUST

Selles dokumendis kirjeldatakse ELI ERICu strateegiat, mille alusel osutatakse liikmetele teenuseid kasutajate juurdepääsu kujul, ning ELI rajatiste integreerimist. Dokumendis kirjeldatakse ELI ERICu põhikirjas kindlaksmääratud eesmärke. Samuti määratakse kindlaks, kuidas antakse vastutus üle ELI vastuvõtvatelt asutustelt – st institutsioonilised partnerid, kes ehitasid ELI rajatised – ELI ERICule kui organisatsioonile. Selles kirjeldatakse ELI ERICu juhtimissüsteemi ja käitamislepingute raamistikku ning esitatakse ka teave liikmete sissemaksete ja kulude arvestamise vaheliste seoste kohta.

KAALUTLUSED

Dokument on ette nähtud selleks, et selgitada liikmetele ja võimalikele liikmetele, kuidas rajatisi edaspidi hallatakse ja jagatakse, eelkõige ehitusetapi ja püsiseisundis käitamise etapi vahelisel üleminekuperioodil.

Selles kirjeldatakse ELI ERICu edasist juhtimissüsteemi ning selle seoseid strateegiaga, mille alusel integreeritakse ELI rajatiste juhtimine ja käitamine. See sisaldab ka teavet kulude arvestamise ning selle seoste kohta sissemaksete ja integreerimise vahe-eesmärkidega. Kirjeldatakse käitamislepinguid, mille ELI ERIC sõlmib ELI rajatised ehitanud vastuvõtvate asutustega.

Samuti on esitatud selles ja muudes asutamisdokumentides ELI ERICuga seotud teemade käsitlemisel kasutatavate oluliste terminite määratlused.

1.   KÄESOLEVA DOKUMENDI EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

Projekti „Extreme Light Infrastructure“ ERIC (edaspidi „ELI ERIC“) käitamisetapp algab 2019. aastal.

Selles dokumendis kirjeldatakse ELI ERICu eesmärke vastavalt ELI ERICu põhikirjale ning sellele lisatud tehnilisele ja teaduslikule kirjeldusele projekti ELI kohta. Selles dokumendis kirjeldatakse, kuidas ELI ERIC hakkab osutama liikmetele teenuseid kasutajate juurdepääsu kujul ning kuidas integreeritakse ELI rajatised ühtseks organisatsiooniks. Selles esitatakse raamistik, mille alusel annavad ELI vastuvõtvad asutused – st institutsioonilised partnerid, kes ehitasid ELI rajatised – vastutuse üle ELI ERICule, et organisatsioon saaks täita ELI rajatiste koordineerimise volitusi ELI ERICu põhikirja alusel.

ELI tehnilises ja teaduslikus kirjelduses määratakse kindlaks ELI teaduslik ja tehniline ulatus; samuti selgitatakse, mis võimalusi ELI ERIC kõnealustes rajatistes kasutajatele pakub ning millal need rajatised kättesaadavaks tehakse. Seejuures käsitletakse nii eelarvelisi kui ka ajakavaga seotud küsimusi. Teave põhineb ELI ERICu põhikirjal ning selle alusel sõlmib ELI ERIC vastuvõtvate riikidega lepingud selle kohta, kuidas ELI rajatised kasutajate juurdepääsuks kättesaadavaks tehakse.

2.   ELI ERICu PÕHIÜLESANNE JA ULATUS

ELI ERIC on teadustaristu, millega toetatakse katseid ja uudse tehnoloogia väljatöötamist üliintensiivvalguse ja aine vastastikmõju abil suurima intensiivsuse, lühimate ajavahemike ja kõige laiema spektrivahemiku juures. See on kooskõlas ELI ERICu põhikirjaga. Teadustaristu eesmärk on pakkuda maailmatasemel juhtivaid abivahendeid ja rajatisi multidistsiplinaarseteks teaduslikeks ja tehnilisteks rakendusteks.

2.1.   Teaduslik hindamine

ELI ERICu põhikirja (punkt „Teaduslik hindamine“) kohaselt tagab ELI ERIC, et projekti ELI raames korraldatav teadustegevus vastab rangeimatele kvaliteedistandarditele ja on tipptasemel, ning edendab koolitust ja parima tava vahetust. Teaduspõhimõtteid ja nende standardite alalhoidmiseks vajalike ressursside eraldamist analüüsitakse mõjuhinnangus, mille eest vastutab ELI ERIC koostöös liikmetega.

ELI ERIC kehtestab kvaliteedisüsteemi teadustegevuse järelevalveks ning selleks, et tagada pidev tipptase teadustegevuse hõlbustamisel. Seda tehakse koostöös rahvusvahelise teaduse ja tehnika nõuandekomitee (edaspidi „ISTAC“), strateegiliste partnerite ja välisnõustajatega. See süsteem on struktureeritud ja korratav ning seda kohaldatakse järjepidevalt kõikides ELI ERICu rajatistes. Sellel süsteemil põhineb ELI ERICu juhtimissüsteem.

2.2.   Kasutajate juurdepääs

Selguse huvides tuleb märkida, et kasutajate juurdepääs tähendab seda, et kasutajatel lubatakse kasutada ELI rajatisi teadusuuringuteks eesmärgiga omandada uusi teadmisi ja koostada teadusväljaandeid. ELI ERICu põhikirjas on selgelt sätestatud (punkt „Kasutajate juurdepääs“), et kasutajatele tuleb võimaldada tipptasemel põhinev avatud juurdepääs.

Juurdepääs ELi rajatistele on konkurentsipõhine, rahvusvaheline ja avatud kasutajatele nii liikmesriikidest kui ka mujalt kooskõlas teadustaristutele juurdepääsu käsitlevas Euroopa Liidu hartas (1) sätestatud põhimõtetega. Kasutajatele antakse juurdepääs kõikidel juhtudel vastastikuse eksperdihinnangu alusel. ELI ERIC tagab kasutajatele ühtse projektikonkursi raames taotluste esitamiseks ühise pääsupunkti, mis hõlmab integreeritud viisil kogu ELI rajatistes kättesaadavat võimekust.

Avatud juurdepääs tähendab, et ELI rajatisi saavad kasutada teadlased ükskõik mis riigist. Samuti tähendab avatud juurdepääs seda, et andmed tehakse tutvumiseks, retsenseerimiseks ja võimalikuks väljaannetes kasutamiseks kättesaadavaks kõigile.

Avatud juurdepääsu kõrval on võimalik ka tasuline juurdepääs, mille korral tulemused (andmete kujul) kuuluvad kasutajale ning on kaitstud ärisaladusega.

Peale selle pakutakse tehnoloogiaarenduse võimalusi, et teha koostööd innovatsioonialgatustes ja hangetes. Liikmete ja Euroopa teadusruumi prioriteet on koolitus ja haridus suutlikkuse suurendamise eesmärgil, mida võidakse laiendada ka liikmete ringist väljapoole. Samuti kavandatakse rajatiste kaubanduslikul eesmärgil kasutamist sarnaste teadustaristute puhul tavapäraselt kohaldatavates piirides.

2.3.   Tehniline innovatsioon

Lisaks teaduslikule ulatusele ja põhiülesandele on ELI ERICul ülesanne tagada tehnilise innovatsiooni tipptase. ELI ERICu põhikirja kohaselt peab ELI ERIC välja töötama innovatsioonipõhimõtted ja -strateegia, milles käsitletakse muu hulgas intellektuaalomandit, oskusteabe kasutamist ning tööstusarengu ja kasutajate toetamist. ELI ERICu põhikirjas on kindlaks määratud innovatsiooni- ja tööstuspõhimõtete põhinäitajad, millest tuleb juhinduda nende valdkondade strateegilises tegevuses. Need tegevused loetakse täielikult integreerituks ning nende eest vastutab ELI ERIC alates asutamisest.

3.   ELI ERICu EESMÄRGID

Üheskoos moodustavad ELI rajatised ainulaadseima ja uudseima kasutajatele avatud laseriteaduskeskuse, mis viib Euroopa selles valdkonnas juhtpositsioonile. See aitab oluliselt kaasa laiema Euroopa teadusruumi arengule ning tugevdab Euroopa kesk-, ida- ja lääneosa teadlaste sidemeid.

ELI rajatised ehitati ettevalmistusetapis väljatöötatud ja ELI valges raamatus esitatud kontseptuaalset projekti arvesse võttes. Sellel põhineb projekti ELI praegune ülesehitus ja elluviimine integreeritud organisatsioonina, samuti kumbki ELI rajatis.

3.1.   ELI ERICu roll ja vastutus

Nagu on sätestatud ELI ERICu põhikirja punktis „Ülesanded ja tegevus“, käitab ELI ERIC projekti ELI ühtse teadustaristuna, mis koondab rakendusprojektide kaudu ehitatud ELI rajatisi.

Lisaks ELI ERICu põhikirjas loetletud konkreetsetele ülesannetele tähendab käitamine täpsemalt seda, et ELI ERICul on alates asutamisest selge põhiülesanne käitada teadustaristut ja vastutus selle eest. Muu hulgas teeb ta järgmist:

| — | määrab kindlaks üldstrateegia; |
| --- | --- |

—

määrab kindlaks üldstrateegia;

| — | annab juurdepääsu teadustaristule ja tagab selle tõhususe; |
| --- | --- |

—

annab juurdepääsu teadustaristule ja tagab selle tõhususe;

| — | määrab kindlaks ELI rajatiste ühised standardid ja parandab nende koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

—

määrab kindlaks ELI rajatiste ühised standardid ja parandab nende koostalitlusvõimet;

| — | pakub koolitust teadlastele ning tehnilistele ja haldustöötajatele, toetab sellist koolitust või hõlbustab nende liikuvust; |
| --- | --- |

—

pakub koolitust teadlastele ning tehnilistele ja haldustöötajatele, toetab sellist koolitust või hõlbustab nende liikuvust;

| — | toetab tehnoloogiasiirdega seotud tegevust. |
| --- | --- |

—

toetab tehnoloogiasiirdega seotud tegevust.

3.2.   Käitamise ajakava ja käitamisetappi üleminek

Esmase käitamise periood kujutab endast üleminekuperioodi, mil ELI rajatistes lõpetatakse rakendus- või ehitusetapp ning algab käitamisetapp. See tähendab, et kahe eri etapi tegevused kattuvad. Täpset ajahetke, mil toimub selge üleminek ühest etapist teise, ei ole võimalik kindlaks määrata. ELI rajatistel on tööde lõpuleviimiseks eraldi ajakavad.

Seepärast määravad ELI ERIC ja vastuvõtvad asutused (ELI rajatiste eest vastutavad juriidilised isikud) kindlaks teatavad tehnilised ja organisatsioonilised vahe-eesmärgid, et saavutada järkjärguline üleminek. Neid kirjeldatakse täpsemalt punktides 4 ja 5.

Esmase käitamise periood vastab ajavahemikule, mil viiakse vastastikuste eksperdihinnangute alusel lõpule teadusotstarbeline aparatuur, et anda kasutajatele ELI ERICu kaudu sellele juurdepääs. See toimub eeldatavalt aastatel 2019–2021, olenevalt asjaomasest ELI rajatisest.

Sel perioodil sõlmivad ELI ERIC ja vastuvõtvad asutused käitamislepingud. Nende lepingute alusel saavad ELI ERIC ja vastuvõtvad asutused asjaomaste vastuvõtvate liikmete toel anda ELI ERICu valitud kasutajatele juurdepääsu ELI rajatistele. Samuti antakse nende lepingute alusel ELI ERICule üle otsene vastutus käitamise eest.

2021. aasta lõpuks käitab ELI rajatisi eeldatavalt ELI ERIC otse. ELI tehnilises ja teaduslikus kirjelduses on esitatud ülevaade sellest, kuidas kummagi ELI rajatise tehnilised süsteemid kasutajate juurdepääsuks kasutusele võetakse. Esimestel käitamisaastatel on kavas teha teaduslikke edusamme juba varajases etapis, et tõendada teadusringkonnale uue teadustaristu kvaliteeti ja ligi meelitada teisi kasutajaid.

Pidades silmas, et ELI ERIC ja vastuvõtvad asutused jagavad ELI rajatiste käitamisega seotud vastutust ja kohustusi, tuleb selgelt kindlaks määrata vastavad tegevused ja ressursid. Dokumendi ülejäänud osas tehakse kindlaks asjaomased erinevused ning kirjeldatakse, kuidas vastutus tegevuste ja ressursside eest võib üleminekuperioodil muutuda.

4.   ORGANISATSIOON

Nagu on sätestatud ELI ERICu põhikirjas, käitatakse projekti ELI ühtse organisatsioonina, mis koondab ELI rajatisi. ELI ERICu peadirektor vastutab ELI igapäevase juhtimise eest nõuetekohase hoolsusega ja kooskõlas põhikirja, üldkogu juhiste ja resolutsioonide ning kohaldatavate õigusnõuetega. See tähendab, et ELI ERICu institutsiooniline raamistik tagab ELI rajatiste tegevuse koordineeritud ja järjepideva juhtimise (horisontaalne tegevus) ning seejuures parimad võimalikud teaduslikud teenused kasutajatele, optimeerides protsesse, ressursse ja tehnilist suutlikkust kummaski ELI rajatises (vertikaalne tegevus).

4.1.   Organisatsiooniline mudel

ELI ERICu haldus- ja juhtimisstruktuuri eesmärk on tagada ELI ERICu põhikirjaga ette nähtud integreeritud tegevussuutlikkus. Joonisel 1 on kujutatud ELI ERICu organid ja komiteed – üldkogu (GA), peadirektor, rahvusvaheline teaduse ja tehnika nõuandekomitee (ISTAC), haldus- ja finantskomitee (AFC) – ning ELI tegevusjuhtimise korraldus, samuti vastavad seosed ELI rajatistega.

Joonis 1

ELI ERICu integreeritud organisatsiooni mudel ELI rajatiste käitamiseks

Üldkogu kehtestab koos peadirektoriga peamised põhimõtted, mida kohaldatakse kõigi ELI rajatiste suhtes; nende põhimõtete täitmist jälgib ELI ERIC ja seda toetavad vastuvõtvad asutused. Tegelikkuses töötab need põhimõtted välja peadirektor koos rajatiste juhatajatega, et tagada asjakohased sisendandmed ja saavutada kokkulepe. Nendele põhimõtetele tugineb ELI ERICu juhtimissüsteem ning nende alusel määratakse kindlaks organisatsiooni(de) tegutsemisviisid ja asjaomased standardid.

Pärast põhimõtete kehtestamist mängib tegevusjuhtimine olulist rolli ELI ERICu juhtimissüsteemi edasiarendamisel, et kujundada välja terviklik raamistik üldkogu ja peadirektori kindlaksmääratud põhimõtete rakendamiseks. Eesmärk on luua integreeritud organisatsiooni mudel, mis põhineb ühtsel haldus- ja juhtimiskorral ning millest lähtutakse kõigis otsustusprotsessides.

Esmase käitamise perioodil tegutsevad ELI rajatised ja nende vastuvõtvad asutused ELI rajatiste käitamist käsitlevate lepingute alusel ning alustavad üleminekut samale ELI ERICu juhtimissüsteemile. Selleks lõimivad nad oma organisatsioonilisse struktuuri samad protsessid ja eeskirjad ning kohaldavad ühiseid teabevahetuspõhimõtteid. Eeskirju ja menetlusi saab kohandada, et võtta arvesse kohalikke tingimusi, ent seda tuleb teha ühtse juhtimise raames.

Organisatsiooniline integratsioon saavutatakse siis, kui ELI ERICu juhtimissüsteem ja struktuur on täielikult vastu võetud ning käitamisega seotud vastutust hallatakse ühtse juriidilise isikuna. Sellest ajast alates ei ole ELI rajatiste käitamise lepingud enam vajalikud.

4.2.   ELI ERICu juhtimissüsteem

ELI ERICu asutamisel algab üleminekuperiood, mille kestel ELI ERIC koordineerib kesküksusena ELI rajatiste käitamist integreeritud organisatsiooni mudeli kasutuselevõtu ajal.

Eesmärk on töötada välja standardile ISO 9001 vastav süsteem, kuid ISO standardi kohast sertifitseerimist tingimata ei taotleta. Arvestades, et seda lähenemisviisi kasutatakse ka teiste Euroopa teadustaristute puhul, on see ELI jaoks sobiv raamistik organisatsiooni loomiseks – eeskätt võttes arvesse ELI rajatiste integreerimiseks ette nähtud üleminekuperioodi – ning kvaliteedi tagamiseks tulevikus. Tegemist on protsessipõhise süsteemiga, mis hõlmab nelja peamist tõendavate dokumentide tasandit, alates (strateegilistest) ülddokumentidest kuni spetsiifilisema sisuga (käitamisega seotud) dokumentideni, nagu on kirjeldatud allpool.

Joonis 2

Juhtimissüsteemi tasandite ülevaade

Juhtimissüsteemil on neli peamist tasandit:

| — | põhimõtted – strateegiatasand: dokumendi üle otsustatakse üldkogus ja seda muudetakse vaid väga harva; |
| --- | --- |

—

põhimõtted – strateegiatasand: dokumendi üle otsustatakse üldkogus ja seda muudetakse vaid väga harva;

| — | protsess – taktikatasand: dokumendi üle otsustavad peadirektor ja juhtkond; seda saavad kohandada/lisada peadirektor ja juhtkond; |
| --- | --- |

—

protsess – taktikatasand: dokumendi üle otsustavad peadirektor ja juhtkond; seda saavad kohandada/lisada peadirektor ja juhtkond;

| — | menetlus – operatiivtasand: selliseid dokumente on võimalik muuta/kohandada organisatsiooni tasandil; |
| --- | --- |

—

menetlus – operatiivtasand: selliseid dokumente on võimalik muuta/kohandada organisatsiooni tasandil;

| — | suunised – operatiivtasandist allapoole jääv tasand (parim tava jms): suunistega kohandatakse menetlusi vastavalt kohalikele tingimustele. |
| --- | --- |

—

suunised – operatiivtasandist allapoole jääv tasand (parim tava jms): suunistega kohandatakse menetlusi vastavalt kohalikele tingimustele.

Põhimõtted ja protsessid on keskse tähtsusega ELI rajatiste lähendamisel, et tagada üleminekuetapi tulemusena täielik integratsioon. Nendega tagatakse, et menetlused, eeskirjad ja suunised, mis enamasti määratakse kindlaks ja võetakse vastu kohalikul tasandil, viiakse järk-järgult vastavusse ning et need hõlbustavad lõplikku juriidilist üleminekut täielikult integreeritud mudelile.

See töö hõlmab ELI ERICu põhikirjaga ette nähtud peamiste põhimõtete koostamist ja rakendamist ning ka menetluste järgimist. Seda tehakse ELI rajatiste juhtkonna ja ELI elluviimise konsortsiumi (ELI-DC, tulevane ELI ERIC) tihedas koostöös. Kõik põhimõtted esitatakse heakskiitmiseks ELI ERICu üldkogule.

Tegevust toetavad standardi ISO 9001 alaste eksperditeadmistega konsultandid. Ilmselgelt oleneb selle ülesande täitmise ajakava sellest, millal ELI ERIC asutatakse, võttes arvesse põhimõtete ja menetluste vastuvõtmist ja rakendamist. Sellegipoolest on võimalik teha ettevalmistusi juba projekti alguses ELI-DC raames, lähtudes eeskätt projekti ELITRANS raamistikus tehtud tööst.

Juriidiline üleminek käitamislepingute alusel toimuvalt tegevuselt täielikult integreeritud tegevusele (ELI) hõlmab väljatöötamis- ja rakendusetapis selliste juriidiliste meetmete ettevalmistamist ja võtmist, millega viiakse ELI rajatised käitamislepingute alusel toimuvalt tegevuselt üle ELI ERICu poolsele otsesele käitamisele.

Seda juriidilist üleminekut tuleb hoolikalt kavandada, et määrata kindlaks riskide, vastutuse, varade ja finantskohustuste ELI ERICule üleandmise tingimused ja ajakava. See nõuab märkimisväärset hoolsuskohustust ning kui see on asjakohane ja vajalik, kasutatakse juristide ja konsultantide abi ning tehakse koostööd ELI ERICu ja ELI vastuvõtvate asutuste töötajatega.

Juhtimise integreerimine ja üleminek ühtse organisatsiooni mudelile nõuab ELIs teabevahetust, ressurssihaldust ja riskijuhtimist võimaldavaid IT-tugisüsteeme. Sellel ülesandel on kaks põhieesmärki:

| — | viia vastavusse ELI rajatiste strateegiad seoses haldustoe IT-süsteemide ja võrkudega, et tagada ELI töötajatele ja väliskasutajatele täielikult ühtlustatud keskkond; |
| --- | --- |

—

viia vastavusse ELI rajatiste strateegiad seoses haldustoe IT-süsteemide ja võrkudega, et tagada ELI töötajatele ja väliskasutajatele täielikult ühtlustatud keskkond;

| — | töötada välja ELI ressursiplaneerimissüsteem ning teostada selle esialgne versioon. |
| --- | --- |

—

töötada välja ELI ressursiplaneerimissüsteem ning teostada selle esialgne versioon.

Esimese eesmärgi puhul tuginetakse programmi „Horisont 2020“ raamistikus elluviidud projektis (ELITRANS) juba tehtud olukorra analüüsile ning ELI rajatiste IT-juhtide soovitustele. Konkreetsemalt keskendutakse lahenduste ja seadmete standardimisele, eeskätt sisekommunikatsiooni ja teabe jagamise puhul. Vastavusse viidud strateegiate elluviimine jääb kulusid arvesse võttes selle projekti ulatusest välja.

Teise eesmärgi raames määratakse kindlaks ELI integreeritud ressursiplaneerimissüsteemi üksikasjalikud nõuded ja rakenduskava. Üldstrateegias tuleks eelkõige arvesse võtta ELI rajatistes juba kasutusel olevaid ressursiplaneerimissüsteeme, kohaliku tasandi õigusaktide mõju (eriti personalijuhtimise valdkonnas) ning üleminekuperioodil muutuvaid vajadusi, arvestades, et paratamatult muutuvad aruandlusega seotud nõuded ja tingimused.

Töö toimub kahes etapis – kavandamisetapi tulemusena esitatakse ELI ERICu juhtorganitele heakskiitmiseks strateegia ja investeerimiskava ning esialgse versiooni teostamise ja kasutuselevõtu etapis keskendutakse ressursiplaneerimissüsteemi põhikomponentidele.

See üldine üleminekuetapp nõuab ulatuslikku koolitustegevust, et võtta arvesse integreeritud organisatsiooni juhtimisega seotud muutuvaid tingimusi ja tugisüsteemide arendusi. Selleks koostatakse esialgne koolitusvajaduste hinnang ning koolituse esialgne ajakava, mille alusel korraldatakse koolituskursused ja vaadatakse need korrapäraselt läbi.

Koolitus peab kindlasti toimuma eri vormides ja konfiguratsioonides (veebis, kohapeal) ning vajaduse korral tuleb kasutada konsultantide abi ja digitehnoloogiat. Osa koolituselemente on ette nähtud kõigile ELI töötajatele ning teatavate kohandatud elementide puhul võetakse arvesse iga rajatise spetsiifikat. Koolituse oluline eesmärk on aidata välja kujundada ühtne organisatsioonikultuur.

4.3.   Strateegilised poliitikavaldkonnad

ELI ERICu üldkogu haldab organisatsiooni üldkogu ja/või peadirektori kehtestatud põhimõtete ja eeskirjade alusel. ELI ERICu juhtimissüsteemis teisendatakse haldustasandi põhimõtted operatiivtasandi protsessideks ja menetlusteks peamistes strateegilistes valdkondades. Alljärgnevas punktis kirjeldatakse üheksat strateegilist valdkonda ja näitajaid, mis on seotud vastutuse üleminekuga integreeritud organisatsiooni mudelile.

4.3.1.   Juhtimine

Alates asutamisest teeb kõik ELI ERICu põhimõtetega seotud otsused ELI ERICu üldkogu ISTACi ning haldus- ja finantskomitee nõuannete alusel. Peadirektor ELI ERICu seadusliku esindajana ja ELI ERICu igapäevase juhtimise eest ainuisikuliselt vastutava juhtorganina teeb tegevuse koordineerimisel koostööd rajatiste juhatajatega. Finantsvastutus jääb ELI ERICu üldkogule ja liikmeid vahetult esindavatele esindajatele.

4.3.2.   Teaduslik hindamine

Kõik otsused, mis on seotud aparatuuri, kasutajate sihtrühmade ja kasutajate juurdepääsu paremusjärjestusega, kiidab heaks üldkogu ning neid koordineerib ja pöörab täitmisele peadirektor tihedas koostöös rajatiste juhatajatega. Teadusliku hindamise põhimõtted on kehtestatud ELI ERICu põhikirja artiklis 7 ja käesoleva lisa punktis 2.1.

4.3.3.   Kasutajate juurdepääs

Põhikirjajärgsed kasutajate juurdepääsu põhimõtted kujutavad endast üldkogu kõrgetasemelisi suuniseid kasutajate juurdepääsu kohta. ELI ERICu põhikirja kohaselt kiidab juurdepääsu andmise (sh kohalikele teadlastele) kõigil juhtudel heaks peadirektor sel otstarbel määratud vastastikuse eksperdihinnangu komisjoni hinnangu alusel. Kasutajatele antakse juurdepääs siis, kui ELI rajatised on kättesaadavaks tehtud. ELI ERIC haldab kasutajate koordineerimise integreeritud süsteemi ning rakendab ühtset süsteemi kasutajatele osutatavate teenuste kvaliteedi tagamiseks.

4.3.4.   Eelarve

ELI ERICu eelarve hõlmab kõiki kulusid, mis kaasnevad kasutajate juurdepääsu ja ELI rajatistega. Tegevuskulude hulka ei arvestata kapitaliinvesteeringuid, kuid need peab heaks kiitma ELI ERICu üldkogu, võttes arvesse ELI ERICu põhiülesannet. Kapitaliinvesteeringud on hädavajalikud ELI rajatiste teadusliku ja tehnoloogilise tipptaseme alalhoidmiseks tegevusaja jooksul. Liikmete sissemaksed on täielikult läbipaistvad ja vastavad kavandatavale tegevusele; sissemaksed on kooskõlas ELI ERICu finantseeskirjadega kas rahalised või mitterahalised.

4.3.5.   Tööhõivepõhimõtted

Töötajad on ELI ERICusse integreeritud, kui nad on täistööajaga tööle võetud või lähetatud kooskõlas ELI ERICu üldkogu eeskirjadega. Kõigis ELI rajatistes kohaldatakse ELI ERICu personalipõhimõtteid ning ka ELI ERICu käitumisjuhendit.

4.3.6.   Tehnoloogiahaldus

Tehnoloogiahaldus tähendab seadmete (nt primaar- või sekundaarallikad) ning kasutajaaparatuuri käitamist ja hooldust. See hõlmab vastutust tagada kättesaadavus ja tõrgeteta toimimine, samuti tarkvara, tugisüsteeme ja seminare ning tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooniga seotud põhimõtete rakendamist.

4.3.7.   Rajatisehaldus

ELI rajatiste ohutus- ja keskkonnajuhtimisel ning ka hooldustöödes, turvalisuse ja valve tagamisel ning juurdepääsukontrollis lähtutakse ELI ERICu ohutus- ja keskkonnapõhimõtetest.

4.3.8.   Juriidilised ja vastutusega seotud küsimused

Neid käitamisega seotud küsimusi haldab ELI ERIC käibemaksust vabastatud rahvusvahelise organisatsioonina, mis on tunnustatud vastuvõtvas ja liikmesriigis juriidilise isiku staatust omava üleeuroopalise üksusena. Selle puhul võetakse arvesse ELI rajatistega seotud õiguslikku vastutust ja kohustusi. Seda valdkonda võidakse reguleerida eri põhimõtetega, sh intellektuaalomandit käsitlevad põhimõtted, andmekaitsepõhimõtted jne.

4.3.9.   Haldusküsimused

Siia kuuluvad muu hulgas sellised ELI ERICu põhimõtete ja eeskirjade alusel hallatavad tegevusvaldkonnad nagu teabehaldus- ja juhtimisarvestussüsteemid, hange, logistika planeerimine, IKT-süsteemid, personalijuhtimine ning nende tegevustega seotud ressursside ja eelarve haldamine. Eeskätt hõlmab see hanke- ja IKT-põhimõtteid, sealhulgas küberturvalisusmeetmeid.

4.4.   Üleminekuperiood

Lähenemisviisi, mida kasutatakse tegevuste integreerimiseks ELI ERICu integreeritud organisatsiooni mudeli alusel, on võimalik kohaldada järjepidevalt kummaski ELI rajatises, ent see, kui kiiresti ja mil määral ELI rajatise ELI ERICusse integreerida saab, oleneb siiski vastuvõtvast riigist. Üks lahendus ei pruugi sobida teisele ning integreerimise tempot ja määra võivad takistada teatavad juriidilised ja poliitilised tingimused.

Tabel 1

ELI rajatiste üleminek eraldiseisvalt tegevuselt integreeritud tegevusele

| ELI ERICu integreeritud organisatsiooni mudel | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Juhtimine | CZ/HU | CZ/HU | CZ/HU | CZ/HU |
| Teaduspõhimõtted | CZ/HU | CZ/HU | CZ/HU | CZ/HU |
| Kasutajate juurdepääs | CZ/HU | CZ/HU | CZ/HU | CZ/HU |
| Eelarve | CZ/HU | CZ/HU | CZ/HU | CZ/HU |
| Tööhõivepõhimõtted | — | CZ | CZ | CZ/HU |
| Tehnoloogiahaldus | — | CZ | CZ | CZ/HU |
| Rajatisehaldus | — | CZ | CZ | CZ/HU |
| Juriidilised ja vastutusega seotud küsimused | — | CZ | CZ/HU | CZ/HU |
| Haldusküsimused | — | CZ | CZ/HU | CZ/HU |

ELI ERICu integreeritud organisatsiooni mudel

2019

2020

2021

2022

Juhtimine

CZ/HU

CZ/HU

CZ/HU

CZ/HU

Teaduspõhimõtted

CZ/HU

CZ/HU

CZ/HU

CZ/HU

Kasutajate juurdepääs

CZ/HU

CZ/HU

CZ/HU

CZ/HU

Eelarve

CZ/HU

CZ/HU

CZ/HU

CZ/HU

Tööhõivepõhimõtted

—

CZ

CZ

CZ/HU

Tehnoloogiahaldus

—

CZ

CZ

CZ/HU

Rajatisehaldus

—

CZ

CZ

CZ/HU

Juriidilised ja vastutusega seotud küsimused

—

CZ

CZ/HU

CZ/HU

Haldusküsimused

—

CZ

CZ/HU

CZ/HU

See tähendab, et osa tegevusi võidakse integreerida, samal ajal kui teisi tegevusi reguleeritakse teatava aja jooksul endiselt ELI rajatiste käitamist käsitlevate lepingute alusel. Kumbagi ELI rajatist käsitlevas punktis kirjeldatakse samuti mõlema vastuvõtva riigi väljendatud kavatsusi seoses nende territooriumil asuva ELI rajatise ja üleminekuperioodiga. See on oluline seepärast, et see on ühtlasi seotud kummagi vastuvõtva liikme ja muude kui vastuvõtvate liikmete sissemaksete suurusega vastavalt punktile 5.3.

5.   ELI RAJATISTE HINNANGULISED KULUD

Selleks et määrata kindlaks pikaajalise jätkusuutlikkuse saavutamiseks vajalikud tingimused, tuleb välja selgitada kulud ja võimalikud rahastamisallikad. Nagu on ette nähtud ELI ERICu põhikirjaga, määratakse ELI rajatiste kasutamise üldpõhimõtted ja tegevuskuludeks ettenähtud sissemaksete jaotus liikmete vahel kindlaks eraldiseisvate põhimõtetena, mis lepitakse kokku üldkogus. Sellega luuakse ühtlasi ennetavalt tingimused selleks, et vältida olukorda, kus pikema aja jooksul valitseb märkimisväärne ebakõla iga liikme sissemaksete ja tema teadusringkonna võimaluste vahel rajatisi kasutada.

Sellest tulenevalt saab kulud kindlaks määrata alljärgnevatesse kategooriatesse jaotatuna:

| 1) | ehitus – kapitaliinvesteeringutega seotud kulud enne käitamist; |
| --- | --- |

1)

ehitus – kapitaliinvesteeringutega seotud kulud enne käitamist;

| 2) | käitamine – tegevuskulud, mis kaasnevad juurdepääsu andmisega vastastikuste eksperdihinnangute alusel, sealhulgas teatavad kapitaliinvesteeringutega seotud kulud, et hoida tehnilised kirjeldused ajakohasena ja säilitada võimekus vastavalt ELI tegevuskulude aruandele; |
| --- | --- |

2)

käitamine – tegevuskulud, mis kaasnevad juurdepääsu andmisega vastastikuste eksperdihinnangute alusel, sealhulgas teatavad kapitaliinvesteeringutega seotud kulud, et hoida tehnilised kirjeldused ajakohasena ja säilitada võimekus vastavalt ELI tegevuskulude aruandele;

| 3) | edasised uuendused – uued investeeringud, mida on vaja tehniliste kirjelduste ja olemasolevate seadmete täiustamiseks vastavalt konkurentsitingimustele ja kasutajate vajadustele. |
| --- | --- |

3)

edasised uuendused – uued investeeringud, mida on vaja tehniliste kirjelduste ja olemasolevate seadmete täiustamiseks vastavalt konkurentsitingimustele ja kasutajate vajadustele.

Alljärgnevas tekstis käsitletakse 1. (ehitus) ja 2. kategooriaga (käitamine) seotud küsimusi.

5.1.   Ehitus

Nagu nähtub tabelist 2, on ELI rajatistesse tehtavad investeeringud (ehituskulud) ehitusperioodil kokku ligikaudu 509,3 miljonit eurot.

Tabel 2

ELI rajatiste ehitusega seotud kulud

| eurodes |
| --- |
| KULUARTIKKEL | ELI-BL | ELI-ALPS | ELI |
| HOONE + MAA-ALA | 94 643 | 88 705 | 183 348 |
| TEHNOLOOGIA | 181 876 | 105 435 | 287 311 |
| TEENUSED | 7 601 | 9 788 | 17 389 |
| PERSONAL | 41 206 | 27 484 | 68 690 |
| KOKKU | 325 326 | 231 412 | 556 738 |

eurodes

KULUARTIKKEL

ELI-BL

ELI-ALPS

ELI

HOONE + MAA-ALA

94 643

88 705

183 348

TEHNOLOOGIA

181 876

105 435

287 311

TEENUSED

7 601

9 788

17 389

PERSONAL

41 206

27 484

68 690

KOKKU

325 326

231 412

556 738

Kõik need kulud katavad vastuvõtvad riigid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite ning riikliku rahastamise abil projektide raames, mille kiitsid heaks ja mille elluviimist jälgivad korraldusasutused. Investeeringutest on ligikaudu 30 % suunatud hoonetesse, 60 % tehnoloogiasse ning 10 % personali ja teenustesse. Neid kulusid ELI ERICu raames ei hüvitata ning neid ei arvestata ELI ERICu tegevuskulude hulka.

5.2.   Käitamine

Vastuvõtvate liikmete võetud siduvate kohustuste alusel saavad ülejäänud, muud kui vastuvõtvad liikmed kindlaks määrata järkjärgulise lähenemisviisi edasiste siduvate kohustuste võtmiseks, et tagada liikmete sissemaksete abil ELI ERICu pikaajalisem jätkusuutlikkus alates 2019. aastast.

Tabel 3

ELI ERICu hinnangulised tegevuskulud seoses ELI rajatiste käitamisega

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 |
| Otsesed personalikulud | 2 772 | 5 895 | 8 789 | 9 370 | 9 632 |
| ELI-ALPS | 411 | 1 529 | 2 752 | 3 334 | 3 596 |
| ELI-BL | 2 361 | 4 366 | 6 036 | 6 036 | 6 036 |
| Otsesed riistvarakulud | 3 530 | 7 980 | 11 423 | 11 823 | 12 536 |
| ELI-ALPS | 47 | 1 707 | 4 035 | 4 435 | 5 148 |
| ELI-BL | 3 483 | 6 273 | 7 388 | 7 388 | 7 388 |
| Kaudsed kulud | 4 904 | 12 347 | 19 615 | 21 303 | 23 285 |
| ELI-ALPS | 457 | 4 002 | 8 616 | 10 230 | 12 139 |
| ELI-BL | 4 447 | 8 346 | 10 999 | 11 074 | 11 146 |
| ELI rajatiste kulud kokku | 11 205 | 26 223 | 39 826 | 42 496 | 45 453 |
| Peakontor | 1 531 | 2 477 | 2 551 | 2 564 | 2 641 |
| ELI ERICu kulud kokku | 12 736 | 28 700 | 42 378 | 45 060 | 48 094 |

tuhandetes eurodes

2019

2020

2021

2022

2023

Otsesed personalikulud

2 772

5 895

8 789

9 370

9 632

ELI-ALPS

411

1 529

2 752

3 334

3 596

ELI-BL

2 361

4 366

6 036

6 036

6 036

Otsesed riistvarakulud

3 530

7 980

11 423

11 823

12 536

ELI-ALPS

47

1 707

4 035

4 435

5 148

ELI-BL

3 483

6 273

7 388

7 388

7 388

Kaudsed kulud

4 904

12 347

19 615

21 303

23 285

ELI-ALPS

457

4 002

8 616

10 230

12 139

ELI-BL

4 447

8 346

10 999

11 074

11 146

ELI rajatiste kulud kokku

11 205

26 223

39 826

42 496

45 453

Peakontor

1 531

2 477

2 551

2 564

2 641

ELI ERICu kulud kokku

12 736

28 700

42 378

45 060

48 094

Muude kui vastuvõtvate liikmete ühinemine asutamisperioodil võimaldab sissemaksete mahtu algetapi kestel järk-järgult suurendada ning määrata peagi pärast ELI ERICu asutamist kindlaks nende sissemaksete lõpliku suuruse ja vastavad siduvad kohustused. Varajases etapis ühinemine võimaldab tulevastel liikmetel osaleda ELI rajatiste käitamise põhieeskirjade kehtestamisel ning seejuures suurendada finantskohustuste mahtu algetapis.

Eespool on esitatud ELI prognoositavad tegevuskulud, mida korrigeeritakse vastavalt kehtivate vahe-eesmärkide saavutamisele. Tõenäoliselt kajastavad need esmase käitamise perioodil kasutajate juurdepääsuga seotud kulude ülemist hinnangulist väärtust olenevalt sellest, kas vahe-eesmärgid saavutatakse. Hinnangulised kulud tuleb kindlaks määrata aastapõhiselt kogu esmase käitamise perioodiks ning neid tuleb sel perioodil jälgida.

5.3.   Sissemaksed

Keskse tähtsusega on nii tehniliste kui ka organisatsiooniliste vahe-eesmärkide seos ülemineku hõlbustamiseks tehtavate sissemaksetega. Vastuvõtvaid riike innustatakse vahe-eesmärke saavutama ja integreerima ELI rajatised ELI ERICusse. Nii suurendavad muud kui vastuvõtvad liikmed oma sissemaksete mahtu, et rahastada juurdepääsu, tegevust ja varasid, mille üle neil on vahetu kontroll ELI ERICu haldus- ja juhtorganite kaudu.

Mida suurema integreerituse ELI rajatis ja asjaomane vastuvõttev riik tagab, seda suurem on ELI ERICu vastutus selle ELI rajatise käitamise eest. Sellele vastavalt kahaneb asjaomase vastuvõtva riigi vastutus kõnealuse ELI rajatise vahetu rahastamise eest ning ka rahastamismäär.

Muud kui vastuvõtvad riigid võtavad arvesse vahe-eesmärkide saavutamise määra ning see kajastub kummaltki vastuvõtvalt riigilt nõutavate sissemaksete suuruses, mis väheneb muude kui vastuvõtvate riikide tehtavate sissemaksete arvelt. Vastuvõtvad ja muud kui vastuvõtvad riigid määravad kindlaks sissemaksete sihttasemed. Igale vahe-eesmärgile omistatakse kaal ja ajakava, mida kirjeldatakse ELI rajatiste käitamist käsitlevates lepingutes kooskõlas ELI ERICu põhikirja artikli 3 lõikega 1.

Sellel riskide, vastutuse, varade ja finantskohustuste ülemineku korral põhineb üleminekuperioodi töökorraldus. Selle raames võtavad vastuvõtvad liikmed tehnilisi ja organisatsioonilisi kohustusi, samal ajal kui vastuvõtvate liikmete finantskohustusi vähendatakse.

Kõnealune etapiviisiline ja süstemaatiline lähenemisviis põhineb ELI rajatiste käitamist käsitlevatel lepingutel, milles määratakse kindlaks kummagi rajatise üleminekukord. Vastutuse ülemineku üle tehakse pidevat järelevalvet ning sellele tuginedes koostatakse esmase käitamise perioodi aastakavad. Iga vahe-eesmärgi saavutamine vaadatakse läbi, seda dokumenteerib ning hindab haldus- ja finantskomitee ning selle kiidab heaks üldkogu.

Pärast esmase käitamise perioodi määratakse sissemaksed kindlaks tõhusa kasutamise põhimõtte alusel.

6.   ELI RAJATISTE KÄITAMIST KÄSITLEVAD LEPINGUD

Pärast ELI ERICu asutamist lõppeb ELI rajatiste rakendusetapp, mis tähendab, et käitiste paigaldustööd lõpetatakse ja käitised võetakse kasutusele. ELI rajatised kuuluvad vastuvõtvates riikides asutatud juriidilistele isikutele. Nendel kohalikel majandusüksustel võib olla ametlik õiguslik seos ELI ERICuga, kui vastuvõtvad liikmed määravad need end esindama. Esindavat üksust ei määrata aga automaatselt ning seda ei ole võimalik teha juhul, kui vastuvõtvas riigis puudub selleks poliitiline ja õiguslik alus.

ELi rajatiste või ELI rajatiste teatavate osade varasid ja omandiõigust ei ole võimalik ELI ERICule otse üle anda kohe pärast käitamise algust. Selleks et ELI ERIC saaks täita oma volitusi, anda kasutajatele juurdepääs rajatistele ning rajatisi käitada, tuleb vastuvõtvate riikide ja/või kohalike asutustega kokku leppida ametlik kord. See on oluline eeskätt käitamisetapi alguses – püsiseisundis käitamisele ülemineku perioodil –, et tagada ressurssidega seotud vastutuse üleminek kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Liikmete sissemakseid ei kasutata investeeringuteks ega ehituskulude katteks, vaid need on ette nähtud üksnes esmaseks ja püsiseisundis käitamiseks ning uuendusteks pärast 2022. aastat.

Sellise korra kokkuleppimine on ette nähtud ELI ERICu põhikirja artikli 2 lõikega 1, kus on sätestatud, et ELI rajatisi kirjeldatakse I lisas („Tehniline ja teaduslik kirjeldus“). Põhikirja artiklis 19 on sätestatud, et ELI haldab ELI rajatisi ühtse integreeritud organisatsioonina, millel on ühtne haldus- ja juhtimiskord.

6.1.   Lepingute vorm

Ehkki lepingud hõlmavad eri juriidilisi isikuid, on kõik vastuvõtvad riigid ja asutused nõus, et lepinguvorm peaks olema mõlemal ELI rajatisel sama ja võrdselt kohaldatav. Põhimõtteliselt koosneb kumbki leping kahest osast.

| — | Lepingu põhiosa – tingimused, millega kehtestatakse ELI ERICu, rajatise omaniku (asutuse) ja/või asjaomase vastuvõtva liikme lepinguline suhe. Need tingimused on mõlemal ELI rajatisel samad ning moodustavad lepingu õigusliku aluse. |
| --- | --- |

—

Lepingu põhiosa – tingimused, millega kehtestatakse ELI ERICu, rajatise omaniku (asutuse) ja/või asjaomase vastuvõtva liikme lepinguline suhe. Need tingimused on mõlemal ELI rajatisel samad ning moodustavad lepingu õigusliku aluse.

| — | Tehniline lisa – sisaldab konkreetset teavet kummagi ELI rajatise kohta, sealhulgas täpne tehniline ulatus, kulud ja ajakava/vahe-eesmärgid süsteemide ametlikuks üleviimiseks käitamisetappi, sealhulgas tehnilised nõuded ning tehnilise vastuvõetavuse ja kvaliteedikontrolli põhimõtted. Selles kajastatakse ELI rajatiste tehnilist ja teaduslikku kirjeldust. Tehnilist lisa võidakse ajakohastada vastavalt aastakavale. |
| --- | --- |

—

Tehniline lisa – sisaldab konkreetset teavet kummagi ELI rajatise kohta, sealhulgas täpne tehniline ulatus, kulud ja ajakava/vahe-eesmärgid süsteemide ametlikuks üleviimiseks käitamisetappi, sealhulgas tehnilised nõuded ning tehnilise vastuvõetavuse ja kvaliteedikontrolli põhimõtted. Selles kajastatakse ELI rajatiste tehnilist ja teaduslikku kirjeldust. Tehnilist lisa võidakse ajakohastada vastavalt aastakavale.

6.2.   Lepingute sisu

Selleks et võtta ühelt poolt arvesse ühist huvi täita ELI ERICu põhiülesannet tagada rajatiste tõhus käitamine ning teisalt järgida ELI rajatiste lõikes ühtset lähenemisviisi, tuleb lepingutesse lisada teatavad olulised elemendid. Need elemendid võivad põhineda täpselt kindlaksmääratud juhtimissüsteemil, kuid tõhusa koostöö tagamiseks on igal juhul vaja kindlates küsimustes teataval minimaalsel määral sõnaselgelt kokku leppida.

| — | Selgelt tuleb kindlaks määrata, kes on lepingu pooled, ning nende vastavad ülesanded ja vastutusalad. Nimetada tuleb lepingu eest vastutavad esindajad. |
| --- | --- |

—

Selgelt tuleb kindlaks määrata, kes on lepingu pooled, ning nende vastavad ülesanded ja vastutusalad. Nimetada tuleb lepingu eest vastutavad esindajad.

| — | Kindlaks määratakse lepingu õiguslik olemus, et nõuetekohaselt täpsustada ühelt poolt kohaldamisala ja kohustusi ning teisalt kaitsta huvi tagada integratsioon ülemäära piiravate õiguslike ja halduslike takistusteta. Kõik pooled täidavad siduvate kohustuste võtmisel hoolsuskohustust. |
| --- | --- |

—

Kindlaks määratakse lepingu õiguslik olemus, et nõuetekohaselt täpsustada ühelt poolt kohaldamisala ja kohustusi ning teisalt kaitsta huvi tagada integratsioon ülemäära piiravate õiguslike ja halduslike takistusteta. Kõik pooled täidavad siduvate kohustuste võtmisel hoolsuskohustust.

| — | Pakutavate teenuste põhimääratlus ja asjaomased vastuvõetavuse põhimõtted. Rajatiste ja teenuste määratlused ning vastuvõetavuse põhimõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada prognoositavust ja sujuvat üleminekut rakendusetapist käitamisetappi, sealhulgas tuleb kehtestada alus rahastamisega seotud küsimuste otsustamiseks, näiteks aastakavade ja eelarve koostamine. |
| --- | --- |

—

Pakutavate teenuste põhimääratlus ja asjaomased vastuvõetavuse põhimõtted. Rajatiste ja teenuste määratlused ning vastuvõetavuse põhimõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada prognoositavust ja sujuvat üleminekut rakendusetapist käitamisetappi, sealhulgas tuleb kehtestada alus rahastamisega seotud küsimuste otsustamiseks, näiteks aastakavade ja eelarve koostamine.

| — | Rahavood. Lepingus määratakse kindlaks, mis alusel ja millise kulude hüvitamise mehhanismi kaudu tagab ELI ERIC rahavood ning mis vahekorras tehakse rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid. Kokkulepitud lähenemisviis peab võimaldama arvesse võtta kõiki variante, see peaks selgelt kajastuma raamatupidamisarvestuses ning olema auditeeritav. |
| --- | --- |

—

Rahavood. Lepingus määratakse kindlaks, mis alusel ja millise kulude hüvitamise mehhanismi kaudu tagab ELI ERIC rahavood ning mis vahekorras tehakse rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid. Kokkulepitud lähenemisviis peab võimaldama arvesse võtta kõiki variante, see peaks selgelt kajastuma raamatupidamisarvestuses ning olema auditeeritav.

| — | ELI ERICu põhimõtete rakendamine. Lepingus tuleb sätestada kord, mille alusel vastuvõttev asutus täidab ELI ERICu põhimõtteid seoses nii üldise juhtimissüsteemi, tulemuslikkuse taseme, töötingimuste, hooldusmeetodite, rajatiste haldamise kui ka ohutusnormidega. Selle peaksid kindlaks määrama ELI rajatised ja ELI ERIC ühiselt, kuid see võib oleneda sellest, mis etapis kummagi ELI rajatise kasutuselevõtt parasjagu on. |
| --- | --- |

—

ELI ERICu põhimõtete rakendamine. Lepingus tuleb sätestada kord, mille alusel vastuvõttev asutus täidab ELI ERICu põhimõtteid seoses nii üldise juhtimissüsteemi, tulemuslikkuse taseme, töötingimuste, hooldusmeetodite, rajatiste haldamise kui ka ohutusnormidega. Selle peaksid kindlaks määrama ELI rajatised ja ELI ERIC ühiselt, kuid see võib oleneda sellest, mis etapis kummagi ELI rajatise kasutuselevõtt parasjagu on.

| — | Teabevahetus ja esindamine. Kindlaks tuleb määrata teabevahetuskanalid ning vastastikuse esindamise või volitamise kord seoses väliste isikutega, sealhulgas teaduskasutajad, tarnijad ja kõigi tasandite ametiasutused. Kehtestada tuleb selge teabevahetusahel ja kriisiolukordades teabe vahetamise kavad. |
| --- | --- |

—

Teabevahetus ja esindamine. Kindlaks tuleb määrata teabevahetuskanalid ning vastastikuse esindamise või volitamise kord seoses väliste isikutega, sealhulgas teaduskasutajad, tarnijad ja kõigi tasandite ametiasutused. Kehtestada tuleb selge teabevahetusahel ja kriisiolukordades teabe vahetamise kavad.

| — | Kohustused ja vastutus tegevuskohas ja tegevuskoha eest. Ohutus ja vastutus tegevuskohtades ja vastutus teatavate meetmete võtmise / tegevuste eest juhul, kui eri organisatsioonide töötajad teevad koostööd. Kindlaks tuleb määrata suunised, koolituse ja teabevahetuse kord ning vastutajad. |
| --- | --- |

—

Kohustused ja vastutus tegevuskohas ja tegevuskoha eest. Ohutus ja vastutus tegevuskohtades ja vastutus teatavate meetmete võtmise / tegevuste eest juhul, kui eri organisatsioonide töötajad teevad koostööd. Kindlaks tuleb määrata suunised, koolituse ja teabevahetuse kord ning vastutajad.

| — | Lepingu kehtivus. Eesmärk on luua ja käitada integreeritud organisatsiooni ning ehkki kohe alguses ei pruugi see võimalik olla, tuleks selle eesmärgi jaoks vastavalt vahe-eesmärkidele kindlaks määrata ajakavad. |
| --- | --- |

—

Lepingu kehtivus. Eesmärk on luua ja käitada integreeritud organisatsiooni ning ehkki kohe alguses ei pruugi see võimalik olla, tuleks selle eesmärgi jaoks vastavalt vahe-eesmärkidele kindlaks määrata ajakavad.

| — | Meetod esilekerkivate probleemide lahendamiseks. Ka parimad plaanid ja kavatsused võivad mõnikord realiseeruda sootuks teisiti. Olukorras, kus pooled peavad tegema üha tihedamat koostööd, tuleb tagada, et pooled kannaksid ühist vastutust probleemidega tegelemise ja nende lahendamise eest. |
| --- | --- |

—

Meetod esilekerkivate probleemide lahendamiseks. Ka parimad plaanid ja kavatsused võivad mõnikord realiseeruda sootuks teisiti. Olukorras, kus pooled peavad tegema üha tihedamat koostööd, tuleb tagada, et pooled kannaksid ühist vastutust probleemidega tegelemise ja nende lahendamise eest.

| — | Kohtualluvus ja õiguskaitsemeetmed. Rajatiste ELI ERICu raames käitamise lepingud ei ole äritehingud, vaid sarnanevad pigem teaduskoostööga. Teaduskoostööst võib neid aga eristada asjaolu, et mõlemal poolel on suurem aruandekohustus. Olenemata lõpliku lepingulise suhte laadist, vastutavad rajatiste kättesaadavaks tegemise eest vastuvõtvad riigid, kes kuuluvad ELI ERICu üldkogusse. Sel põhjusel on asjakohane, et vaidluste või mittevastavuse juhtumitega tegeleb üldkogu, välja arvatud juhul, kui üldkogu määrab seda ülesannet täitma mõne teise organi. |
| --- | --- |

—

Kohtualluvus ja õiguskaitsemeetmed. Rajatiste ELI ERICu raames käitamise lepingud ei ole äritehingud, vaid sarnanevad pigem teaduskoostööga. Teaduskoostööst võib neid aga eristada asjaolu, et mõlemal poolel on suurem aruandekohustus. Olenemata lõpliku lepingulise suhte laadist, vastutavad rajatiste kättesaadavaks tegemise eest vastuvõtvad riigid, kes kuuluvad ELI ERICu üldkogusse. Sel põhjusel on asjakohane, et vaidluste või mittevastavuse juhtumitega tegeleb üldkogu, välja arvatud juhul, kui üldkogu määrab seda ülesannet täitma mõne teise organi.

7.   OLULISED MÕISTED

Allpool on loetletud teatavad ELI ERICu asutamisdokumentides sageli kasutatavad olulised terminid ja mõisted. Nende dokumentide hulka kuuluvad nii käesolev dokument kui ka õigusaktide kohased dokumendid, nagu ELI ERICu põhikiri (mis sisaldab selle loetelu lühendatud versiooni) koos lisadega. Loetelu ei pruugi olla täielik ega sisaldada kõiki asjakohaseid termineid ja mõisteid. Seda võidakse ajakohastada, et võtta arvesse uusi või ebaoluliseks või kehtetuks tunnistatud termineid.

ELI ERICu puhul kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 1) | KASUTAJATE JUURDEPÄÄS – teadusringkonna, tööstusharu ja avalikke teenuseid osutavate üksuste üksikisikute, rühmade ja institutsioonide poolne ELI pakutavate teadusrajatiste ja -teenuste seaduslik ja volitatud kohapealne või kaugkasutus kooskõlas ELI kasutajate juurdepääsu põhimõtetega (ELI põhikirja artikkel 6). |
| --- | --- |

1)

KASUTAJATE JUURDEPÄÄS – teadusringkonna, tööstusharu ja avalikke teenuseid osutavate üksuste üksikisikute, rühmade ja institutsioonide poolne ELI pakutavate teadusrajatiste ja -teenuste seaduslik ja volitatud kohapealne või kaugkasutus kooskõlas ELI kasutajate juurdepääsu põhimõtetega (ELI põhikirja artikkel 6).

| 2) | ÜHINEMINE – ELI liikmeks hakkamine pärast seda, kui projekti ELI Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi asutamist käsitlev Euroopa Komisjoni rakendusotsus on jõustunud. |
| --- | --- |

2)

ÜHINEMINE – ELI liikmeks hakkamine pärast seda, kui projekti ELI Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi asutamist käsitlev Euroopa Komisjoni rakendusotsus on jõustunud.

| 3) | HALDUS- JA FINANTSKOMITEE (Administrative and Financial Committee, AFC) – ELI ERICu põhikirja artikli 24 alusel loodud komitee, kes nõustab ELI üldkogu finants- ja haldusküsimustes. ELI ERICu liikmed nimetavad haldus- ja finantskomiteesse oma esindajad ning üldkogu määrab nad ametisse kooskõlas artikli 21 lõikega 9. |
| --- | --- |

3)

HALDUS- JA FINANTSKOMITEE (Administrative and Financial Committee, AFC) – ELI ERICu põhikirja artikli 24 alusel loodud komitee, kes nõustab ELI üldkogu finants- ja haldusküsimustes. ELI ERICu liikmed nimetavad haldus- ja finantskomiteesse oma esindajad ning üldkogu määrab nad ametisse kooskõlas artikli 21 lõikega 9.

| 4) | PEADIREKTOR – ELI ERICu peamine täitevorgan. Ametikoha täitja valib välja ja kiidab heaks ELI ERICu üldkogu. |
| --- | --- |

4)

PEADIREKTOR – ELI ERICu peamine täitevorgan. Ametikoha täitja valib välja ja kiidab heaks ELI ERICu üldkogu.

| 5) | ELI RAJATIS – ELI ERICu käitatavad võimsate laserite rajatised, mille üksikasjalik tehniline kirjeldus on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

5)

ELI RAJATIS – ELI ERICu käitatavad võimsate laserite rajatised, mille üksikasjalik tehniline kirjeldus on esitatud I lisas.

| 6) | ELI RAJATISE JUHATAJA – isik, kellel on täieulatuslik volitus ja vastutus asjaomase ELI RAJATISE eest. Juhataja võib määrata vastuvõttev riik esmase käitamise perioodil (vt määratlus allpool) ja hiljem peadirektor üldkogu heakskiidul. |
| --- | --- |

6)

ELI RAJATISE JUHATAJA – isik, kellel on täieulatuslik volitus ja vastutus asjaomase ELI RAJATISE eest. Juhataja võib määrata vastuvõttev riik esmase käitamise perioodil (vt määratlus allpool) ja hiljem peadirektor üldkogu heakskiidul.

| 7) | ASUTAJALIIGE – riik, kes osaleb projektis ELI enne ELI ERICu asutamist ja asutamise ajal, kes panustab rahaliselt ELI tegevusse ning kellel on hääleõigus otsustada ELI tegevuse üle. |
| --- | --- |

7)

ASUTAJALIIGE – riik, kes osaleb projektis ELI enne ELI ERICu asutamist ja asutamise ajal, kes panustab rahaliselt ELI tegevusse ning kellel on hääleõigus otsustada ELI tegevuse üle.

| 8) | ASUTAV VAATLEJA – projektis ELI enne ELI ERICu asutamist ja asutamise ajal osalev vaatlejastaatusega riik, kellel on põhikirja artikli 15 lõikes 1 sätestatud õigused. |
| --- | --- |

8)

ASUTAV VAATLEJA – projektis ELI enne ELI ERICu asutamist ja asutamise ajal osalev vaatlejastaatusega riik, kellel on põhikirja artikli 15 lõikes 1 sätestatud õigused.

| 9) | ÜLDKOGU – ELI ERICu peamine juhtorgan, mis koosneb ELI ERICu liikmete esindajatest. |
| --- | --- |

9)

ÜLDKOGU – ELI ERICu peamine juhtorgan, mis koosneb ELI ERICu liikmete esindajatest.

| 10) | VASTUVÕTTEV LIIGE – liikmesriik, kus ELI RAJATIS paikneb ning kellel on II lisas sätestatud konkreetsed kohustused . |
| --- | --- |

10)

VASTUVÕTTEV LIIGE – liikmesriik, kus ELI RAJATIS paikneb ning kellel on II lisas sätestatud konkreetsed kohustused .

| 11) | ESMASE KÄITAMISE PERIOOD – ajavahemik, mil vastastikuste eksperdihinnangute alusel tehakse valmis teadusotstarbeline aparatuur, et anda kasutajatele ELI ERICu kaudu sellele juurdepääs. See on ka periood, mis on ette nähtud vastavate ELI rajatiste integreerimiseks ELI ERICusse. Eeldatavalt kestab see 2019. aastast 2021. aastani. |
| --- | --- |

11)

ESMASE KÄITAMISE PERIOOD – ajavahemik, mil vastastikuste eksperdihinnangute alusel tehakse valmis teadusotstarbeline aparatuur, et anda kasutajatele ELI ERICu kaudu sellele juurdepääs. See on ka periood, mis on ette nähtud vastavate ELI rajatiste integreerimiseks ELI ERICusse. Eeldatavalt kestab see 2019. aastast 2021. aastani.

| 12) | RAKENDUSPROJEKTID – Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ning riiklikest vahenditest rahastatud teostusprojektid ELI RAJATISTE ehitamiseks. |
| --- | --- |

12)

RAKENDUSPROJEKTID – Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ning riiklikest vahenditest rahastatud teostusprojektid ELI RAJATISTE ehitamiseks.

| 13) | RAHVUSVAHELINE TEADUSE JA TEHNIKA NÕUANDEKOMITEE (International Scientific and Technical Advisory Committee, ISTAC) – nõuandekomitee, kes nõustab ELI ERICu üldkogu teadus- ja tehnikaküsimustes kooskõlas artikli 21 lõikega 9 ja artikliga 23. |
| --- | --- |

13)

RAHVUSVAHELINE TEADUSE JA TEHNIKA NÕUANDEKOMITEE (International Scientific and Technical Advisory Committee, ISTAC) – nõuandekomitee, kes nõustab ELI ERICu üldkogu teadus- ja tehnikaküsimustes kooskõlas artikli 21 lõikega 9 ja artikliga 23.

| 14) | LIIGE – riik või valitsustevaheline organisatsioon, kes on ELI ERICuga ühinenud ja panustab sellesse ning kellel on hääleõigus ELI ERICu üldkogus. |
| --- | --- |

14)

LIIGE – riik või valitsustevaheline organisatsioon, kes on ELI ERICuga ühinenud ja panustab sellesse ning kellel on hääleõigus ELI ERICu üldkogus.

| 15) | VAATLEJA – riik või valitsustevaheline organisatsioon, kes osaleb ELI ERICu juhtimises, kuid kellel ei ole hääleõigust. |
| --- | --- |

15)

VAATLEJA – riik või valitsustevaheline organisatsioon, kes osaleb ELI ERICu juhtimises, kuid kellel ei ole hääleõigust.

| 16) | KODUKORD – ELI ERICu üldkogu heakskiidetavad põhimõtete ja menetluste dokumendid. |
| --- | --- |

16)

KODUKORD – ELI ERICu üldkogu heakskiidetavad põhimõtete ja menetluste dokumendid.

| 17) | PÜSISEISUNDIS KÄITAMISE PERIOOD – ajavahemik, mil ELI ERIC käitab ELI RAJATISI täies ulatuses. See algab kavandatavalt 2022. aastal, kui esmase käitamise periood on lõppenud ja mõlemad ELI rajatised ELI ERICusse integreeritud. |
| --- | --- |

17)

PÜSISEISUNDIS KÄITAMISE PERIOOD – ajavahemik, mil ELI ERIC käitab ELI RAJATISI täies ulatuses. See algab kavandatavalt 2022. aastal, kui esmase käitamise periood on lõppenud ja mõlemad ELI rajatised ELI ERICusse integreeritud.

| 18) | STRATEEGILINE PARTNER – kolmas isik, näiteks riiklik agentuur ja/või asutus, kes aitab kooskõlas põhikirja artikliga 19 partnerluslepingu alusel täita ELI põhiülesannet ning toetab oma kasutajaskondade kaasamist ja ELI RAJATISTE käitamist pikaajalises perspektiivis. |
| --- | --- |

18)

STRATEEGILINE PARTNER – kolmas isik, näiteks riiklik agentuur ja/või asutus, kes aitab kooskõlas põhikirja artikliga 19 partnerluslepingu alusel täita ELI põhiülesannet ning toetab oma kasutajaskondade kaasamist ja ELI RAJATISTE käitamist pikaajalises perspektiivis.

| 19) | ÜLEMINEKUPERIOOD – ajavahemik, mil ELI rajatised viiakse üle ELI ERICu hallatavale integreeritud käitamisele. See periood on kummagi ELI rajatise puhul eraldi kindlaks määratud, võttes arvesse ELI rajatise tehnilisi ja organisatsioonilisi vahe-eesmärke kooskõlas I lisaga („Tehniline ja teaduslik kirjeldus“). |
| --- | --- |

19)

ÜLEMINEKUPERIOOD – ajavahemik, mil ELI rajatised viiakse üle ELI ERICu hallatavale integreeritud käitamisele. See periood on kummagi ELI rajatise puhul eraldi kindlaks määratud, võttes arvesse ELI rajatise tehnilisi ja organisatsioonilisi vahe-eesmärke kooskõlas I lisaga („Tehniline ja teaduslik kirjeldus“).

| 20) | KASUTAJA – need üksikisikud, rühmad ja institutsioonid teadusringkonnast, tööstusharust ja avalikke teenuseid osutavatest üksustest, kellele antakse juurdepääs ELI RAJATISTELE kooskõlas ELI kasutajate juurdepääsu põhimõtetega (artikkel 6). |
| --- | --- |

20)

KASUTAJA – need üksikisikud, rühmad ja institutsioonid teadusringkonnast, tööstusharust ja avalikke teenuseid osutavatest üksustest, kellele antakse juurdepääs ELI RAJATISTELE kooskõlas ELI kasutajate juurdepääsu põhimõtetega (artikkel 6).

---

(1)  https://op.europa.eu/s/pcrm

---