----

----

II Előkészítő jogi aktusok

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2004. szeptember 15–16-i 411. plenáris ülés

----

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: Az Európai Bizottság Közleményéről a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére: Akcióterv: a vállalkozási szellem politikájának európai menetrendje

(COM(2004) 70 végleges)

(2005/C 74/01)

2004. február 11-én, az Európai Bizottság elhatározta, hogy tanácskozik az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal az Európai Közösség alapító Szerződésének 262. §-ban foglaltak értelmében, a fent említett közleményről.

Az „Egységes Piac, Termelés és Fogyasztás” szekció, amely a tárgyi bizottsági munka előkészítésének felelőse, a véleményt 2004. július 14-én fogadta el. A téma előadója: B. BUTTERS volt.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 411. sz. plenáris ülésén (szeptember 15-i tanácskozás), 150 igen szavazattal, 1 ellenvetéssel és 6 tartózkodás mellett az alábbi véleményt fogadta el.

1.   Előzmények

2.   A jelen vélemény céljai

3.   Általános megjegyzések az akciótervhez: eléri-e bejelentett célját, mely szerint „stratégiai keretet nyújt a vállalkozások felvirágoztatásához”?

3.7   Szerkezet

4.   Specifikus megjegyzések az öt legfontosabb stratégiai területhez

4.1.1   A vállalkozói gondolkodás táplálása

4.1.2   Minél több ember bátorítása vállalkozás alapítására

4.1.3   A vállalkozók bekapcsolása a növekedésbe, és versenyképességük fokozása

4.1.4   A finanszírozás javítása

4.1.5   KKV-barátibb keretszabályok és közigazgatási keretek létrehozása

5.   Ajánlások az Akcióterv pozitív hatásának maximalizálására

6.   Következtetések

Brüsszel, 2004. szeptember 15.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Roger BRIESCH

----

(1)HL C 10., 2004. 01.14.

(2)  COM (2004) 70 végleges, 4. o.

(3)  (COM (2004) 18)

(4)  Lásd a 242/2000. sz. (Olsson) és az 528/2004. sz. (Fusco & Glorieux) EGSZB véleményt a szociális gazdasági vállalatok jelentőségét méltató további hivatkozási helyeket illetően.

(5)HL C 10., 2004. 1. 14., 5.4. és 6.12 pont.

(6)HL C 10., 2004. 1. 14., 2.2.2. pont

(7)HL C 10., 2004.1.14., 5.3. pont.

(8)HL C 10., 2004.01.14., 6.10.1 és 6.10.2 pontok

(9)HL C 10. 2004.01.14., 6.11.1 pont

(10)HL C 10., 2004. 1.14., 6.2.1. pont.

(11)HL C 10., 2004. 1.14., 4.3. pont.

(12)HL C 10., 2004. 1.14., 8.4. pont, utolsó felsorolási ponttal megjelölt bekezdés.

----

----

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a „Turisztikai politikáról és a köz- és magánszféra együttműködéséről”

(2005/C 74/02)

2004. január 29-én, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elhatározta, hogy saját belső eljárási rendjének 29. §. (2)-ben foglaltak értelmében, véleményt bocsát ki az alábbi témában: „Turisztika politika és a köz- és magánszektor együttműködése”.

Az „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szakosított szekció, amely a tárgyi bizottsági munka előkészítésének felelőse, a véleményét elfogadta 2004. július 14-én. (A téma előadója: J. MENDOZA).

A 2004. szeptember 15-én és 16-án megtartott 411. Plenáris ülésén (szeptember 15-i tanácskozás), az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a jelen véleményt 148 igen szavazattal, 1 ellenében és 3 tartózkodás mellett elfogadta.

1.   Bevezetés

2.   A turisztikai szektor szereplőinek és szektorainak meghatározása: állami szektor és magánszektor

3.   A jelenlegi helyzet

4.   A közszféra/magánszektor közti együttműködés jelenlegi céljai

5.   A kooperáció elvei és kritériumai

6.   A társulás és kooperáció eszközei és formái

7.   A turisztikai résztvevők hálózatai: a városok, vállalatvezetők, a konkrét projektek szerepe

8.   Példák a közszféra/magánszektor közti sikeres együttműködésre az európai turizmus területén

9.   Az együttműködés támogatása európai szinten

10.   Végső megjegyzések

Brüsszel, 2004. szeptember 15.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Roger BRIESCH

----

----

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő témában: „Az Európai Parlament és a Tanács javaslata egy a gépjárműtípusok minősítéséről, illetve azok újrafelhasználhatóságáról, újrafeldolgozhatóságáról és újrahasznosíthatóságáról szóló irányelv megalkotására és a 70/156/EGK irányelv módosítására”

(COM(2004) 162 végleges – 2004/0053 (COD))

(2005/C 74/03)

2004. március 30-án a Tanács úgy határozott, hogy kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikkelye alapján a fent említett kérdésben.

Az „Egységes piac, termelés és fogyasztás” Szekció, amelynek az volt a feladata, hogy a EGSzB munkáját előkészítse ezzel a témával kapcsolatban, 2004. július 14-én fogadta el véleményét. Az előadó Virgilio RANOCCHIARI volt.

A 411. sz. plenáris ülésén (2004. szeptember 15-i tanácskozás) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 125 igen szavazattal, 4 ellenében és 7 tartózkodás mellett az alábbi véleményt fogadta el.

1.   Bevezetés

2.   A Bizottság javaslata

3.   Általános megjegyzések

4.   Külön megjegyzések

5.   Összefoglalás és következtetések

Brüsszel, 2004. szeptember 15.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Roger BRIESCH

----

(1)HL L 269., 2000.10.21.

(2)HL C 129., 1998.04.27.

(3)HL L 42., 1970.02.23.

----

----

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye az Európai Parlament és a Tanács ajánlásjavaslatáról a filmörökséggel és az azzal kapcsolatos gyártási tevékenységek versenyképességével kapcsolatban

(COM(2004) 171 végleges – 2004/0066 (COD))

(2005/C 74/04)

2004. március 26-án a Tanács úgy határozott, hogy kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét az Európai Közösséget létrehozó szerződés 157. cikke alapján a fent említett javaslatról.

A „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció, amely felelős volt a témában az EGSzB munkájának az előkészítéséért, 2004. július 8-án fogadta el véleményét. Az előadó Paolo BRAGHIN volt.

2004. szeptember 15-én tartott, 411. plenáris ülésén az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 129 igen szavazattal, 3 szavazat ellenében és 6 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Bevezetés

2.   Általános megjegyzések

3.   Következtetések

Brüsszel, 2004. szeptember 15.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Roger BRIESCH

----

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 22-i 2001/29/EK irányelve, mely a szerzői jogok és egyéb járulékos jogok bizonyos aspektusainak összehangolásáról szól az információs társadalomban (HL L 167, 2001.06.22.).

----

----

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő témában: Javaslat a hozzáadottérték-adó közös rendszeréről szóló tanácsi irányelvre (átdolgozás)

(COM(2004) 246 végleges – 2004/0079 (CNS))

(2005/C 74/05)

2004. április 30-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikkelye alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fent említett kérdésben.

A „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és szociális kohézió” Szekció, melynek az volt a feladata, hogy a Bizottság munkáját előkészítse ezzel a témával kapcsolatban, 2004. július 13-án fogadta el véleményét. Az előadó Umberto BURANI volt.

2004. szeptember 15-én tartott, 411. plenáris ülésén az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 147 igen szavazattal, 6 szavazat ellenében, 10 tartózkodás mellett az alábbi véleményt elfogadta.

1.   Bevezetés

2.   Az EGSzB megjegyzései

3.   Következtetések

Brüsszel, 2004. szeptember 15.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Roger BRIESCH

----

(1)  COM(2004) 246 végleges – 2004/0079 (CNS)

(2)  A közösségi jogi szövegek magyar fordításában a hozzáadottérték-adó fogalom a használatos. A magyar jogban a hozzáadottérték-adók egyik (fõ) típusa az általános forgalmi adó (ÁFA). (a ford.)

(3)HL C 77 / 2002. 03. 28.

(4)  A Bizottsági javaslat fordításának híján az idézet nem hivatalos fordítás. (a ford.)

(5)HL C 117, 2004. 04.30.

----

----

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye „A gazdasági kormányzás javításáról az Európai Unióban”

(2005/C 74/06)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. január 29-én – a működési szabályzat 29. cikkének 2. bekezdése alapján – úgy határozott, hogy véleményt alkot „A gazdasági kormányzás javításáról az Európai Unióban”.

A Bizottság ide vonatkozó munkáival megbízott „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és szociális kohézió” szakszekció 2004. július 13-án elfogadta véleményét (előadó: V. IERSEL).

2004. szeptember 15-i és 411. plenáris ülésén az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a jelen véleményt 130 igen szavazattal, 3 ellenében és 7 tartózkodás mellett.

ÖSSZEFOGLALÁS

Az Európai Unió történetének új szakaszába lép. Az Unió 2004-ben tíz új tagállammal bővül, új Európai Bizottság áll fel, sor kerül az új Európai Parlament megválasztására, és – remélhetőleg – megszületik az új Alkotmány. Ebben az esztendőben kell elkészíteni a lisszaboni stratégia félidős értékelését is 2005-re. Az Európai Bizottság elemzései – különösen A gazdaságpolitika fő irányai-ban foglaltak – rámutatnak az integrációt akadályozó hiányosságokra, amelyek részben a nem kielégítő gazdasági konjunktúrának, de részben a tagállamok abbeli vonakodásának is köszönhetők, hogy tiszteletben tartsák a saját maguk által kijelölt célokat és elfogadott megállapodásokat. Létfontosságú, hogy élénkítsük a gazdasági növekedést és új életet leheljünk a lisszaboni stratégiába. A jelentés ennek – az unió szavahihetőségéhez és hatékonyságához feltétlenül szükséges – stratégiai elképzelésnek a kézben tartására összpontosít. Sürgősen tisztázni kell az intézményi kereteket annak érdekében, hogy sor kerüljön a feladatok megfelelő elosztására az Unión belül – ki, mit, mikor tesz? –, valamint hogy a tagállamokban megvalósuljanak és átmenjenek a gyakorlatba az Európai Tanács és a tematikus Tanácsok által elhatározott célok és irányelvek. Nem kevés példa van a sikerre, amelyekből a lisszaboni stratégia „új kiadása” ihletet meríthet: példaként említhetők az „Európa 92” és a Monetáris és Pénzügyi Unió. A dokumentum egyúttal meggyőződéssel kiáll a közösségi módszer mellett. Szükség van egy olyan átfogó és előzetesen egyeztetett megközelítésre, amelynek alapjában egy munkaszakaszokat tartalmazó terv áll.

1.   Bevezetés

2.   Elemzés 2004-re

3.   Belső piac, foglalkoztatottság és a lisszaboni folyamat

4.   Intézményi keretek

5.   Európa újabb fordulópont előtt áll

6.   Ajánlások és következtetések

Brüsszel, 2004. szeptember 15.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Roger BRIESCH

----

(1)HL C 133, 2003. jún. 6.

HL C 80, 2004. márc. 30.

(2)  Az Európai Bizottság tájékoztatója a gazdaságpolitika fő irányainak megvalósításáról, (COM(2004) 20 végleges).

(3)  A gazdaságpolitika fő irányainak aktualizálása 2004-re (2003-2005-ös időszak), COM(2004) 238.

(4)  Az EGSZB első jelentését erről a kérdésről lásd : HL C 221, 2002. szeptember 17.

(5)  Ezzel párhuzamosan egyre többet beszélnek a közösségi szabályozás javításáról. Lásd: Cselekvési terv a jobb szabályozásért, 2003, valamint a „Versenytanács”2004. május 17-18-i Következtetései.

(6)  Lásd a Bíróság ítéleteit (Full Court) 2004. július 13. C-27/04

(7)  Gazdasági kilátások, 2004 tavasza, 31. old.

(8)  „Foglalkoztatottság, foglalkoztatottság és foglalkoztatottság – Több munkahelyet Európában”, a Wim KOK elnökölte Foglalkoztatottsági Task Force jelentése, 2003. november 26.

(9)  BLAIR miniszterelnök, CHIRAC elnök és SCHRÖDER kancellár 2004. február 18-án írott levele, valamint a „Közös hozzájárulás a 2004. tavaszi Európai Tanácshoz”, amelyet a következő kormányfők írtak alá: AZNAR (Spanyolország), BALKENENDE (Hollandia), BERLUSCONI (Olaszország), DURÃO BARROSO (Portugália), MILLER (Lengyelország) és PARTS (Észtország).

(10)  „Jelentés a Stratégia a belső piacért (2003-2006) megvalósításáról”, 2004. január 21. – COM(2004) 22 végleges.

(11)  „Jelentés a Stratégia a belső piacért (2003-2006) megvalósításáról”, 2004. január 21. – COM(2004) 22 végleges

(12)  „Intézkedések a foglalkoztatottság támogatása érdekében” – HL C 110 – 2004. április 30. (SOC/159).

(13)  „A Bizottság jelentése a tavaszi Európai Tanács számára – Váltsuk valóra Lisszabont! – Reformok a kibővített Unióért” – COM(2004) 29 végleges.

(14)  „A Bizottság tájékoztatója a Tanács és az Európai Parlament számára – A kutatók az európai kutatási térségben: egyféle hivatás, többféle karrier” – HL C 110 – 2004. április 30. (INT/216) és „A Bizottság tájékoztatója – Európa és az alapkutatások” – HL C 110 – 2004. április 30. (INT/229).

(15)  A 2004. május 17-18-i „Versenytanács” következtetései.

(16)  Az EGSZB ezzel kapcsolatban közzétett egy jelentést: HL C 221, 2002.9.17.

(17)  Lásd Internal Market Scoreboard, Edition 13, 2004. július 13. http://www.europa.eu.int/ccomm/internal_market/score/docs/score13/score13-printed_en.pdf

(18)  BLAIR miniszterelnök, CHIRAC elnök és SCHRÖDER szövetségi kancellár 2004. február 18-i levele.

(19)  Lásd a „Versenyképességi” Tanács 2003. november 26-27-i következtetéseit.

----

----

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő témában: A Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett közleménye – Közös jövőnk építése: a kibővült Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007-2013

(COM(2004)101 végleges)

(2005/C 74/07)

2004. március 18-án az Európai Bizottság állásfoglalásért fordult az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 262 cikkelyének értelmében a fent említett témában.

A „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és szociális kohézió” szekció, amely felelős volt a Bizottság munkájának előkészítéséért az adott témában, véleményét 2004. július 13-án fogadta el. 2004. Az előadó G. DASSIS volt.

A 2004. szeptember 15-én és 16-án tartott 411. plenáris ülésén (a 2004. szeptember 15-i ülésén) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 143 igen szavazattal, 26 szavazat ellenében, 11 tartózkodással elfogadta a következő véleményt.

1.   A vélemény hatóköre

2.   Az Európai Bizottság közleményének általános áttekintése

2.3   Fenntartható fejlődés: növekedés, kohézió és foglalkoztatás

2.9   Állampolgárság

2.11   Az Európai Unió a világban

2.13   Pénzügyi követelmények

3.   Az EGSZB megjegyzései a bizottsági dokumentumokhoz és javaslatokhoz

4.   Az előirányzatok felső határának lehetőségei

5.   Külön megjegyzések

Brüsszel, 2004. szeptember 15.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Roger BRIESCH

----

(1)  COM(2004) 107 végleges

(2)  COM(2004) 101 végleges, 2004. február 10.

(3)  CESE 661/2004, 2004. 04.28.

(4)  EGSZB Vélemény a Költségvetési politikáról és a befektetések típusairól című témában. HL C 110., 2004.4.30., 111. o.

(5)  Az Európai Unió finanszírozása: az Európai Bizottság beszámolója a saját forrás rendszer működéséről.

----

----

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő témában: „A nők szervezeteinek mint nem-állami szereplőknek a szerepe a Cotonou-i Egyezmény keretében”

(2005/C 74/08)

2003. július 17-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy döntött, hogy a Működési Szabályzat 2. cikke, 29. bekezdésének rendelkezései értelmében, véleményt dolgoz ki a következő témával kapcsolatban: „A nők szervezeteinek mint nem-állami szereplőknek a szerepe a Cotonou-i Egyezmény keretében”

A „Külkapcsolatok” szekció, melynek feladata az EGSZB munkáinak előkészítése e témában, 2004. július 7-én, S. FLORIO előadó által kidolgozott tervezet alapján elfogadta véleményét.

A 2004. szeptember 15-i, 411. plenáris ülésén az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 115 igen szavazattal, 8.nem szavazattal és 8 tartózkodással a véleményt elfogadta.

1.   Bevezetés

2.   Általános megjegyzések

3.   Az európai intézmények és az esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvét (mainstreaming) integráló politika

4.   Cotonou: részvételi megközelítés és az esélyegyenlőség általános érvényesítésének elve (mainstreaming)

5.   Az egyesületek, nem kormányzati szervezetek (ONG-k) és a nők szervezeteinek részvétele

6.   A nők részvétele a fejlesztési folyamatokban és a beavatkozás elsőbbséget élvező területei

–   Oktatás és képzés

Bizonyított tény, hogy az oktatás és a szakmai képzés elősegítése nem csupán az emberek életének javulásához járul hozzá, hanem az érintett közösségre is pozitív hatással van. Az oktatás és a gazdaság, illetve a társadalom egyéb szektorai közötti kapcsolatot, valamint hatását az (iskolázott) nők szerepére több tanulmány, kutatás és statisztika igazolja. Nagyon fontos elősegíteni az oktatást és a szakképzést a fejlődő országok vidéki területein és legszegényebb vidékein, illetve biztosítani, hogy ahhoz mind a nők, mind a férfiak ingyenesen juthassanak hozzá. A világon az iskolaköteles korú lányok 24 %-a még mindig nem jár általános iskolába (szemben a fiúk 16 %-ával). A fejlődő országokban a férfiak legalább 61 %-ának van alapfokú iskolai végzettsége, szemben a nők 41 %-ával.

–   A forrásokhoz való hozzájutás

A pénzügyi forrásokhoz való hozzájutásnak, – különösen annak, hogy megkönnyítsék a nők számára a bankhitelekhez, mikro-hitelekhez, takarékbetétekhez és biztosítási szolgáltatásokhoz való hozzájutást –, a beavatkozások között elsőbbséget kell adni. Információkat nyújtani ezekről a szolgáltatásokról képezheti a cselekvés egyik eszközét. Az ENSZ keretén belül egy sor javaslatot nyújtottak be, elsősorban a nőknek a pénzügyi forrásokhoz való hozzájutásának javításáról. Számot vetve a világgazdaság és világpiac gyors változásaival, minden, a fejlesztésre szánt forrásokra vonatkozó, szempontot a nők szempontjából kellene elemezni. A gazdasági erőforrásokhoz, a javakhoz és közszolgáltatásokhoz, valamint a földtulajdonhoz való hozzájutással és ezek ellenőrzésével kapcsolatos különbségek a nők és a férfiak között megfosztották a nőket azon alapvető jogaiktól és gazdasági lehetőségeiktől, hogy joguk és lehetősük legyen önálló módon hangjukat hallatni a politikai és döntéshozatali folyamatokban.

–   A foglalkoztatást elősegítő politikák

Annak ellenére, hogy történt haladás e téren, mégsem lehet az AKCS országaiban esélyegyenlőségről beszélni, ami a nőknek a formális és egyenlően elosztott munka piacához való hozzájutását illeti. A fejlődő országokban az informális szektor jelenti a jövedelmek és foglalkozások elsődleges forrását. Számos AKCS országban a nők voltak a munkahelycsökkentések legfőbb áldozatai, és nem ritka, hogy munkanélküliekké váltak, vagy hogy olyan szociális szempontból nem védett, informális és átmeneti foglalkozásokat találtak, ahol a keresetük gyakran még arra sem elég, hogy fenntarthassák magukat belőle. A legtöbb férfi és nő számára az a lehetőség, hogy mikróhitelek bizonyos formáihoz hozzájussanak, hogy ezzel hozzájárulhassanak nők által vezetett mikróvállalkozások fejlődéséhez, valamint hogy földtulajdonossá váljanak, alapvető jelentőséggel bír ahhoz, hogy méltó életet élhessenek, ennek ellenére a FAO szerint ezt a jogot azonban gyakorlatilag elvitatják a nőktől számos fejlődő országban. Öt afrikai ország hitel-rendszerének a vizsgálatából kiderül, hogy a nők a kisföldtulajdonosok számára nyújtott hiteleknek csupán 10 %-át kapják, míg a férfiak a fennmaradó 90 %-át.

–   A nők és az egészség

A reproduktív egészség és általában a nőknek az egészséghez való joga még számos fejlődő országban ismeretlen fogalmak, aminek katasztrofális következményei vannak nem csupán a nők számára, akiknek az élete forog veszélyben, hanem általában az egész társadalom számára. Ahhoz, hogy legalább szimbolikusan illusztráljuk, mennyire kritikus a helyzet, elég utalni a HIV/AIDS megelőzésének és gyógyításának nehézségeire, valamint a betegség elterjedésének hatására számos ország gazdasági és társadalmi rendszerére, különösen Afrikának a Szaharától délre eső területein.

A férfiak és nők közötti nemi és biológia különbségek megmutatkoznak az egészségügyi és az orvosi ellátás területén is. A nőkre ruházott szerepek nem felelnek meg az orvosi ellátásra és gyógyszerek iránti jogos igényeiknek, de e szerepek nem foglalják magukban a társadalomban rájuk háruló felelősséget sem. A nők különböző szükségleteit egyáltalán nem veszik tekintetbe, ami egész életük folyására negatív hatással van. A helyzet még felháborítóbb ott, ahol a szocio-kulturális környezet igazolást próbál találni a fizikai, pszichológiai és szexuális visszaélésekre.

–   Harc a nőkkel szemben elkövetett erőszak minden formája ellen

A nőkkel szemben elkövetett erőszak elleni harc továbbra is az egyik legnehezebb dolog. E jelenség elterjedtségét nehéz számokban kifejezni. Elég, ha az otthon elkövetett erőszak problémájára gondolunk, amit még a nyugati társadalmakban sem könnyű feltárni, a nemi szervek megcsonkítására, illetve az emberkereskedelemre. Ez utóbbi jelenség, melynek különösképpen ki vannak téve mind a nők, mind a gyerekek, szemmel láthatólag egyre terjed. Az áldozatok, akik sokszor rendkívül fiatalok, szexuális rabszolgák vagy egyéb módokon kényszerítik őket kényszermunkákra. Azok a nők, akik háborúk és konfliktusok sújtotta országokban élnek, különösképpen ki vannak téve az emberi jogok mindenfajta megsértésének.

7.   Javaslatok

Brüsszel, 2004. szeptember 15.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Roger BRIESCH

----

(1)  A civil társadalom szerepe az európai fejlődési politikában (REX 097/2003)

----

----

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő témához: „7. Kutatási Keretprogram: Kutatási igény a demográfiai változás keretében – időskori életminőség és technológiai igény”

(2005/C 74/09)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. január 29-én úgy döntött, hogy a Működési Szabályzat 29. cikkének 2. bekezdése értelmében véleményt dolgoz ki az alábbi témáról: „A 7. Kutatási Keretprogramhoz: Kutatási igény a demográfiai változás keretében – időskori életminőség és technológiai igény”

A munkák előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2004. július 14-én fogadta el véleményét. Az előadó HEINISCH asszony volt.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. szeptember 15-én tartott, 411. plenáris ülésén 144 igen szavazattal, 1 szavazat ellenében és 2 tartózkodással a következő véleményt elfogadta.

1.   Összefoglaló

Indoklás:

Az öregedés biológiai, pszichológiai, társadalmi, kulturális, technológiai, gazdasági és strukturális vonatkozásai szoros kapcsolatban állnak egymással. Ezen kívül, az emberek mindig egy adott fizikai és társadalmi környezetben öregednek meg. Európában ez a környezet széles körben váltakozik a környezeti, kulturális és társadalomszerkezetei szempontokat illetően. Az előbb említett két tény – azaz az öregedési folyamat különböző dimenziói, illetőleg az, hogy a folyamat különböző feltételek mellett játszódik le – egyike sem tükröződik megfelelően a jelenlegi kutatási programokban. Azonban, tekintettel a népesség életkori szerkezetében beállt változásokra, csak az ilyen kiterjedt és hosszú távú kutatás szolgáltathat biztos alapot a társadalom számos érintett területén szükséges tervezéshez és döntéshozatalhoz, valamint a döntéshozatal minden egyes rétege számára.

Az (a) ponttal kapcsolatban: Kutatási igény különösen az alábbi területeken áll fenn:

Az öregedési folyamat sokdimenziós jellege, valamint a különféle kulturális, gazdasági és szerkezeti feltételek, amelyek között lezajlik, hosszú távú, sok tudományágat érintő és interdiszciplináris kutatást tesznek szükségessé.

A (b) ponttal kapcsolatban az alábbi kísérő intézkedések különösen fontosak az Európai Alkotmány 85. cikkelyének betartását biztosítandó, amely minden idősödő EU polgár számára garantálja a jogot, hogy méltóságban élhessen, és hogy polgárként aktívan részt vehessen a döntéshozatali eljárásban:

Cél:

Egy átfogó tudásalap létrehozása:

2.   Bevezetés

3.   A kezdeményezés háttere és indoklása

4.   A kutatási igény részletesen

A jelen kezdeményezés különösen arra a kutatási igényre irányul, amely az élni érdemes élet és az európai polgárok elöregedése a demográfiai változás viszonyai között témával kapcsolatban fennáll. Ebbe beletartozik egyrészt maguknak az érintetteknek az öregedési folyamata és életkörülményei, amelyek Európa különböző országaiban nagyon különbözően alakulhatnak. Másrészt beletartoznak a mindenkor fennálló társadalmi keretfeltételek, amelyek az egyes országokban ugyancsak nagyon különbözőek.

Azon számos terület közül, amelyeket a népességszerkezet változásai érintenek, itt csak azokat nevezzük meg, amelyek esetében különösen nagy az innovációs igény, és ezáltal a különböző tudományágak együttműködésében is megnövekedett kutatási igény áll fenn.

4.1   Kutatási igény a tudomány- és pénzügypolitika területén

4.2   Kutatási igény a munka és a foglalkoztatás területén

4.3   Az idős emberek hétköznapi valós életének kutatási igénye

4.4   Kutatási igény a társadalmi környezet területén

4.5   Az élethosszig tartó tanulásra vonatkozó kutatási igény

4.6   Az egészségmegőrzés és az ápolásra szorulás kutatásának igénye

4.7   Kutatási igény és új technológiák

4.8   A meglévő tudásállományok feldolgozása, összekapcsolása és kiegészítése

5.   Célok és követelések

Brüsszel, 2004. szeptember 15.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Roger BRIESCH

----

(1)  COM(2004) 146 végleges; a Tanács 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelve a foglalkoztatás és hivatás területén az egyenlő elbánás megvalósítása általános kereteinek lefektetéséről (2000.XI.27.); a Bizottság közleménye az európai foglalkoztatási stratégia hatékonyabb megvalósításáról, 1. függelék, 2004.III.26. COM(2004) 239 végleges; http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/legis/legln_en.htm.

(2)  A Tanács 2000/750/EK sz. határozata a hátrányos megkülönböztetések elleni küzdelem közösségi cselekvési programjáról (2001-2006.) (2000.XI.27.); http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/index_en.htm; az EGSZB véleménye, 1998.IX.14-i HL C 284; 2000-018 sz. „Állások, tanulás és társadalmi beilleszkedés” c. CESE füzet; „Az Európai CESE munkája”.

(3)  A Tanács 2002. június 27-i, 2002/C 163/01 sz. döntése, 2002.VII.9-i HL C 163; COM(2002)678 végl. (2001. november); vö. COM(2004)156 végl. is.

(4)  Európai Közösségek (2002). Európai társadalomstatisztika: Népesség, Eurostat 3. témakör, Népesség és társadalmi feltételek. Luxemburg: Az Európai Közösségek Hivatalos Közleményeinek Hivatala.

(5)  COM(2004) 9 végl.; vö. COM(2002) 565 végl., különösen a 3.3. és a 4.2. bekezdést.

(6)  Vö.: ehhez az EGSZB „Innovációs politika” c. véleményét is, HL C 10, 2004.01.14 (COM(2003)112 végl.), 4. pont: „Általános megjegyzések”, 7. bekezdés.

(7)  Az Európai Közlekedési Miniszterek Konferenciája (ECMT), (2002.). Közlekedés és korosodó népesség, Párizs, Cedex: OECD-kiadványok.

(8)  COM(2001) 678 végl.; a Tanács 2002. június 27-i, 2002/C 163/01 sz. döntése, 2002.VII.9-i HL C 163.

(9)  EUROSTAT (2002). Társadalmi helyzet az Európai Unióban, 2002. Luxemburg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala.

(10)  vö.: Robine, J.M. és Vaupel, J. (2001). A százévesnél idősebbek megjelenése az alacsony halálozási arányú országokban. The Gerontologist, 41 (II. különszám), 212.

(11)  Vö. ehhez „A Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett ”Egyetlen európai kutatási térség felé„ c. közleményéről”, 2000.07.18-i HL C 204.

(12)  Vö. ehhez még egyszer az EGSZB véleményeit, 2003.IV.23-i HL C 95 (COM(2002) 565 végl.).

(13)  A Bizottság COM(2002) 277 végleges közleménye.

----

----

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő témában: „Javaslat a 66/401/EGK, 66/402/EGK, 2002/54/EK és 2002/57/EK irányelveket módosító tanácsi irányelvre a külső országokban termesztett vetőmagok hivatalos felügyelet mellett végzett vizsgálatáról és egyenértékűségéről”

(COM(2004) 263 végleges – 2004/0086 CNS)

(2005/C 74/10)

2004. április 29-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikkelye alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fent említett kérdésben.

A „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció, amelynek az volt a feladata, hogy a Bizottság munkáját előkészítse ezzel a témával kapcsolatban, 2004. július 6-án fogadta el véleményét. A munkacsoport nélküli előadó Gilbert BROS volt.

A 2004. szeptember 15-16-án tartott, 411. plenáris ülésén (szeptember 15-i ülés) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 85 szavazattal, 1 ellenében és 3 tartózkodás mellett az alábbi véleményt elfogadta.

1.   Bevezetés

2.   A Bizottság javaslata

3.   Általános megjegyzések

4.   Következtetések

Brüsszel, 2004. szeptember 15.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Roger BRIESCH

----

----

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye „A Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett következő közleményéről: A környezeti szempontok figyelembevétele az európai szabványosítás során”

(COM(2004) 130 végleges)

(2005/C 74/11)

2004. február 25-én, az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fent említett közleményről.

A Bizottság munkájának előkészítéséért felelős „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2004. július 6-án elfogadta véleményét. (Előadó A. PEZZINI).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. szeptember 15-én tartott 411. plenáris ülésén a következő véleményt fogadta el egyhangúlag:

1.   Bevezetés:

2.   A közlemény lényeges elemeinek összefoglalása

3.   Általános megjegyzések

4.   Külön megjegyzések

5.   Végkövetkeztetések

Brüsszel, 2004. szeptember 15.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Roger BRIESCH

----

(1)  COM(2001) 264 végleges.

(2)  A GSzB 1494/2001 sz. 2001. 11. 29-i véleménye és az EGSZB 661/2004 sz. 2004. 04.29-i véleménye.

(3)  EU-szerződés 2. és 6. cikk (egybefoglalt változat).

(4)  2002.07.22-i 1600/2002/EK határozat.

(5)  A Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye az „Integrált termékpolitika zöld könyvéről” (2001.IX.17-i HL C 260) és az EGSzB 2003. XII. 10-ei 1598/2003 sz. véleménye az „Integrált termékpolitikát – az ökológiai életciklus-kiindulópontjára építeni”.

(6)  Az Európai Bizottság COM(2002) 278 végleges közleménye.

(7)  A COM(2002) 714 sz. „Iparpolitika a kibővített Európában” c. közlemény.

(8)  „Belpiaci stratégia – elsőrendű feladatok 2003–2006.” c. COM(2003) 238 sz. közlemény.

(9)  IEC-Vezérfonal 109 „A környezeti szempontok bevonása az elektrotechnikai termékszabványokba”.

(10)  ISO/TR 14062 „A környezetgazdálkodás - a terméktervezés és fejlesztés környezeti szempontjainak integrációja”.

(11)  560/1999 sz. GSZB-vélemény, 1999. május 29. (HL C 209, 1999. július 22.)

(12)2002. március 15-i HL C 66.

----

----

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő témában: „Városkörnyéki mezőgazdaság”

(2005/C 74/12)

2003. július 17-én, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elhatározta, hogy saját Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdésében foglaltak értelmében, saját kezdeményezésű véleményt bocsát ki „A városkörnyéki mezőgazdaság”-ról.

A „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció, amely a tárgyi bizottsági munka előkészítésének felelőse, a véleményét elfogadta 2004. július 6-án. A téma előadója: J. CABALL i SUBIRANA volt.

A 2004. szeptember 15-én és 16-án megtartott plenáris ülésén (szeptember 16-i ülésen), az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a jelen véleményt 132 igen szavazattal és 3 tartózkodással elfogadta.

1.   Bevezetés

1.1   Termelő tevékenység a városi környezetben

1.2   Sokkal több, mint pusztán egy gazdasági tevékenység

1.3   Határok és lehetőségek: mezőgazdaság egy heterogén és állandóan változó térben

2.   A városkörnyéki mezőgazdaság megőrzésének és fejlesztésének célkitűzései

2.2   1. Célkitűzés: a városkörnyéki, mezőgazdasági művelés alatt álló földterületek társadalmi, politikai és közigazgatási elismerése különleges nehézségekkel küzdő vidéki térségként

2.2.1   A „közbenső városok” aktív és erős hálózatának támogatása

2.2.2   A mezőgazdaság szerepének elismerése a város-vidék kapcsolatában

2.2.3   Tudatosítás mint az elismerés eszköze

2.3   2. Célkitűzés: A városkörnyéki mezőgazdasági területek védelme az urbanizációs folyamatokba történő bekapcsolódástól tervezés, területrendezés és önkormányzati intézkedések eredményeként.

2.4   3. Célkitűzés: A városkörnyéki mezőgazdaság, és az általa érintett területek dinamikus és fenntartható fejlődésének biztosítása

3.   Záró következtetések

Brüsszel, 2004. szeptember 16.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Roger BRIESCH

----

(1)  Szó szerint: „Nincs mezőgazdaság élő vidék nélkül, sem élő táj, mezőgazdaság nélkül”. A második európai vidékfejlesztési konferencia zárszava, Salzburg, 2003. november 12-14. MEMO 03/236

(2)  Lásd az 1-es lábjegyzetet.

(3)  CESE 961/2004–NAT/243

(4)  Az együttműködési hálózat válasz arra a helyzetre, amelyet a különböző érdekek és/vagy hatáskörök ütközése jellemez, arra az egyre fokozódó igényre, hogy a működés legyen hatékony, hogy a problémákat integrált, szektorokon átívelő intézkedések segítségével oldják meg, valamint, hogy kapcsolatokat hozzanak létre, összehangoltan cselekedjenek és a felelősséget osszák meg egymás között. Ez együtt jár azzal, hogy a területi elkötelezettségű szereplők készek legyenek közös célok meghatározására, közös tervezésre és összehangolt együttes fellépésre.

(5)  Lásd az 1-es lábjegyzetet.

----