# Eiropas Savienības C 343/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 343 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 26. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 343

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 26. augusts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA |
| 2021/C 343/01 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2021. gada 4. jūnijs) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu sektora digitālās darbības noturību (CON/2021/20) | 1 |

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

2021/C 343/01

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2021. gada 4. jūnijs) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu sektora digitālās darbības noturību (CON/2021/20)

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 343/02 | Euro maiņas kurss — 2021. gada 25. augusts | 14 |
| 2021/C 343/03 | Komisijas Lēmums (2021. gada 4. augusts), ar ko izveido Bioloģiskās ražošanas tehnisko konsultāciju ekspertu grupu (EGTOP) | 15 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2021/C 343/04 | Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus | 23 |
| 2021/C 343/05 | Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus | 24 |
| 2021/C 343/06 | Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus | 25 |
| 2021/C 343/07 | Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus | 26 |
| 2021/C 343/08 | Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus | 27 |
| 2021/C 343/09 | Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus | 28 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 343/02

Euro maiņas kurss — 2021. gada 25. augusts

14

2021/C 343/03

Komisijas Lēmums (2021. gada 4. augusts), ar ko izveido Bioloģiskās ražošanas tehnisko konsultāciju ekspertu grupu (EGTOP)

EGTOP

15

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2021/C 343/04

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

23

2021/C 343/05

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

24

2021/C 343/06

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

25

2021/C 343/07

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

26

2021/C 343/08

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

27

2021/C 343/09

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

28

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | JURIDISKAS PROCEDŪRAS |
| | EBTA Tiesa |
| 2021/C 343/10 | SÝN hf. 2021. gada 9. jūlija prasība pret EBTA Uzraudzības iestādi (Lieta E-4/21) | 29 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 343/11 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 30 |
| 2021/C 343/12 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 38 |

V   Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

2021/C 343/10

SÝN hf. 2021. gada 9. jūlija prasība pret EBTA Uzraudzības iestādi (Lieta E-4/21)

29

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2021/C 343/11

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

30

2021/C 343/12

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

38

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

| 26.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 343/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2021. gada 4. jūnijs)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu sektora digitālās darbības noturību

(CON/2021/20)

(2021/C 343/01)

Ievads un tiesiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2020. gada 22., 23. un 29. decembrī saņēma Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Parlamenta lūgumus sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu sektora digitālās darbības noturību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 909/2014 (1) (turpmāk – “ierosinātā regula”), kā arī par priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2006/43/EK, 2009/65/EK, 2009/138/ES, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366 un (ES) 2016/2341 (2) (turpmāk – “ierosinātā grozījumu direktīva”, vai, norādot uz to kopā ar ierosināto regulu – “ierosinātie tiesību akti”).

ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, jo ierosinātajos tiesību aktos ietverti noteikumi, kas ir ECB kompetences jomās, jo īpaši tādās kā monetārās politikas noteikšana un īstenošana, maksājumu sistēmu raitas darbības veicināšana, palīdzība kompetentām iestādēm sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz finanšu tirgus sistēmas stabilitāti, un ECB uzdevumi kredītiestāžu prudenciālās uzraudzības jomā saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punkta pirmo un ceturto ievilkumu, 127. panta 5. punktu un 127. panta 6. punktu. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

1.   Vispārīgi apsvērumi

| 1.1 | ECB atzinīgi vērtē ierosināto regulu, kuras mērķis ir uzlabot kiberdrošību un finanšu sektora darbības noturību. ECB īpaši atzinīgi vērtē ierosinātās regulas mērķi novērst šķēršļus finanšu pakalpojumu iekšējam tirgum un uzlabot tā izveidi un darbību, saskaņojot noteikumus, kas piemērojami informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) riska pārvaldībai, paziņošanai, testēšanai un ar trešo personu saistītajam IKT riskam. Turklāt ECB atzinīgi vērtē ierosinātās regulas mērķi racionalizēt un saskaņot visas tās regulatīvās prasības vai prognozes uzraudzības jomā, kuras savstarpēji pārklājas un kuras finanšu vienībām pašlaik piemēro saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ECB saprot, ka attiecībā uz finanšu vienībām, kas noteiktas kā pamatpakalpojumu sniedzēji (3), ierosinātā regula ir tiesību akts konkrētai nozarei (lex specialis) tādā izpratnē, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/1148 (4) (turpmāk – “TID direktīva”) 1. panta 7. punktā; tas nozīmē, ka ierosinātajā regulā paredzētajām prasībām principā būtu noteicošs spēks pār TID direktīvu. Praksē finanšu vienības, kas identificētas kā pamatpakalpojumu sniedzēji (5), cita starpā paziņotu par incidentiem saskaņā ar ierosināto regulu, nevis TID direktīvu. Lai gan ECB atzinīgi vērtē to, ka tiek samazinātas tādas prasības finanšu vienībām, kuras attiecas uz incidentu paziņošanu un, iespējams, savstarpēji pārklājas, būtu papildus jāizvērtē ierosinātās regulas un TID direktīvas mijiedarbība. Piemēram, saskaņā ar ierosināto regulu uz trešo personu, kas sniedz IKT pakalpojumus (6), varētu attiekties ieteikumi, kurus sniedzis galvenais pārraugs (7). Vienlaikus tā pati trešā persona, kas sniedz IKT pakalpojumus, var tikt klasificēta kā pamatpakalpojumu sniedzējs saskaņā ar TID direktīvu, un uz to varētu attiekties saistoši norādījumi, kurus izdevusi kompetentā iestāde (8). Šādā gadījumā uz trešo personu, kas sniedz IKT pakalpojumus, varētu attiekties pretrunīgi ieteikumi, kas sniegti saskaņā ar ierosināto regulu, un saistoši norādījumi, kas izdoti saskaņā ar TID direktīvu. ECB ierosina Savienības likumdevējām iestādēm turpināt apsvērt iespējamās neatbilstības starp ierosināto regulu un TID direktīvu, kas var kavēt tādu prasību saskaņošanu un samazināšanu, kuras noteiktas finanšu vienībām, kā arī savstarpēji pārklājas un ir pretrunīgas. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ECB arī saprot, ka saskaņā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību visā Savienībā un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (9) (turpmāk –“ierosinātā TID2 direktīva”), uz “gandrīz notikušu notikumu” (10) attieksies ziņošanas pienākumi (11). Lai gan ierosinātās TID2 direktīvas 39. apsvērumā ir atsauce uz termina “gandrīz noticis notikums” nozīmi, nav skaidrs, vai pastāv nodoms noteikt prasību, ka ierosinātās regulas 2. pantā uzskaitītajām finanšu vienībām jāziņo par gandrīz notikušiem notikumiem. Šajā sakarā, kā arī ņemot vērā to, ka gandrīz notikušus notikumus var konstatēt tikai pēc tam, kad tie ir notikuši, ECB labprāt savlaicīgi saņemtu paziņojumu par būtiskiem gandrīz notikušiem notikumiem, kā tas pašlaik notiek kiberincidentu gadījumā. ECB ierosina uzlabot ierosinātās regulas un ierosinātās TID2 direktīvas saskaņotību, lai konkretizētu precīzu ziņošanas tvērumu, kas saskaņā ar šiem diviem atšķirīgajiem, bet saistītajiem Savienības tiesību aktiem var attiekties uz jebkuru finanšu vienību. Vienlaikus būtu jādefinē “gandrīz noticis notikums” un jāizstrādā noteikumi, kas precizētu tā nozīmi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB atzinīgi vērtē to, ka finanšu vienības tiek mudinātas brīvprātīgi apmainīties ar izlūkošanas informāciju par kiberdraudiem, lai uzlabotu un stiprinātu to kibernoturības stāvokli. ECB ir sniegusi palīdzību, rosinot “Kiberdraudu izlūkošanas informācijas apmaiņas iniciatīvu” (CIISI-EU) tirgus dalībniekiem, un plānu šādas iniciatīvas veidošanai un veicināšanai ECB ir padarījusi pieejamu ikvienam (12). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ECB atbalsta sadarbību starp kompetentajām iestādēm ierosinātās regulas nolūkā, Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI) un kiberdrošības incidentu reaģēšanas vienībām (CSIRT) (13). Ir būtiski apmainīties ar informāciju, lai nodrošinātu Savienības darbības noturību, jo informācijas apmaiņa un iestāžu sadarbība var palīdzēt novērst kiberuzbrukumus un mazināt IKT apdraudējumu izplatīšanos. Būtu jāveicina vienota izpratne par riskiem, kas saistīti ar IKT, un visā Savienībā būtu jānodrošina konsekventa šādu risku novērtēšana. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai kompetentās iestādes (14) dalītos informācijā ar vienoto kontaktpunktu (15) un valstu CSIRT tikai tad, ja ir skaidri noteikti klasifikācijas un informācijas apmaiņas mehānismi, kā arī pienācīgi aizsardzības pasākumi konfidencialitātes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Visbeidzot, ECB atzinīgi novērtētu, ja ierosinātajā regulā iekļautu noteikumus par personas datiem un datu saglabāšanu. Saglabāšanas perioda ilguma vajadzībām būtu jāņem vērā izmeklēšana, pārbaude, informācijas pieprasīšana, paziņošana, publicēšana, izvērtēšana, pārbaude, novērtēšana un pārraudzības vai uzraudzības plānu sagatavošana, kas kompetentajām iestādēm varētu būt jāveic, pildot savas attiecīgās saistības un pienākumus saskaņā ar ierosināto regulu. Šajā ziņā būtu piemērots 15 gadu saglabāšanas periods. Atkarībā no vajadzības konkrētos gadījumos, šo datu saglabāšanas periodu varētu saīsināt vai pagarināt. Šajā sakarā ECB ierosina Savienības likumdevējām iestādēm, formulējot attiecīgo noteikumu par personas datiem un datu saglabāšanu, ņemt vērā arī datu minimizēšanas principu, kā arī turpmāku apstrādi arhivēšanas nolūkos sabiedrības interesēs, zinātniskās vai vēstures pētniecības nolūkos vai statistikas nolūkos (16). |
| --- | --- |

1.6

2.   Īpaši apsvērumi par pārraudzību un vērtspapīru tīrvērti un norēķiniem

2.1   ECBS un Eurosistēmas pārraudzības kompetence

| 2.1.1 | Līgums un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūti (turpmāk – “ECBS Statūti”) ciešā saistībā ar Eurosistēmas monetārās politikas pamatuzdevumiem paredz, ka Eurosistēma veic tīrvērtes un maksājumu sistēmu pārraudzību. Saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punkta ceturto ievilkumu, kas atspoguļots ECBS Statūtu 3.1. pantā, viens no pamatuzdevumiem, ko veic ar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) palīdzību, ir veicināt maksājumu sistēmu raitu darbību. Pildot šo pamatuzdevumu, ECB un valstu centrālās bankas var dot iespējas, un ECB var izdot regulas, lai Savienībā un attiecībās ar citām valstīm nodrošinātu efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas (17). Pildot savu pārraudzības funkciju, ECB pieņēma Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) (turpmāk – “SNMS regula”) (18). Ar SNMS regulu ir detalizēti ieviesti 2012. gada aprīļa “Finanšu tirgus infrastruktūru principi”, kurus izstrādājusi Maksājumu un norēķinu sistēmu komiteja (Committee on Payment and Settlement Systems) un Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (International Organisation of Securities Commissions) (19), un šie principi ir juridiski saistoši un attiecas gan uz sistēmiski nozīmīgām liela apjoma maksājumu sistēmām, gan arī uz sistēmiski nozīmīgām neliela apjoma maksājumu sistēmām, kuras nodrošina vai nu Eurosistēmas centrālā banka, vai arī privāta struktūra. Eurosistēmas pārraudzības politikas regulējumā (20) noteikts, ka maksājumu instrumenti ir “maksājumu sistēmu neatņemama daļa”, un tādējādi tie iekļauti tās pārraudzības tvērumā. Pašlaik tiek pārskatīts maksājumu instrumentu pārraudzības regulējums (21). Šajā regulējumā maksājumu instruments (piemēram, karte, kredīta pārvedums, tiešais debets, e-naudas pārvedums un digitālo maksājumu tokens (22)) tiek definēts kā tāda personalizēta ierīce (vai ierīču kopums) un/vai tāds procedūru kopums saskaņā ar maksājumu pakalpojumu lietotāja un maksājumu pakalpojumu sniedzēja vienošanos, ar kuru iniciē vērtības nodošanu (23). |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Ņemot vērā iepriekš minēto, ECB atzinīgi vērtē to, ka no ierosinātās regulas darbības jomas ir izslēgti sistēmas operatori, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/26/EK (24) 2. panta p) punktā, maksājumu sistēmas (tostarp centrālo banku pārvaldītās sistēmas), maksājumu shēmas un maksājumu pasākumi, ņemot vērā iepriekš minēto pārraudzības regulējumu piemērošanu. Šo iemeslu dēļ ierosinātās regulas apsvērumos būtu nepārprotami jāatspoguļo ECBS kompetence saskaņā ar Līgumu un Eurosistēmas kompetence saskaņā ar SNMS regulu. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Tāpat ECB atzinīgi vērtē to, ka ierosinātajā regulā noteikto pārraudzības sistēmu nav paredzēts piemērot attiecībā uz tādām trešām personām, kas sniedz IKT pakalpojumus, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 2. punktā minēto uzdevumu atbalstam izveidotās pārraudzības sistēmas (25). Šajā sakarā ECB vēlas uzsvērt, ka ierosinātās regulas pants par darbības jomu neattiecas uz ECBS centrālajām bankām, kad tās rīkojas kā monetāras iestādes (26), un Eurosistēmu, kad tā sniedz pakalpojumus, izmantojot TARGET2, TARGET2 vērtspapīriem (T2V) (27) un TARGET ātro maksājumu norēķinus (TIPS) (28), kā arī tās nevar uzskatīt par trešām personām, kas sniedz IKT pakalpojumus, un tādēļ ierosinātās regulas vajadzībām tās nevarētu klasificēt kā kritiski svarīgas trešās personas, kas sniedz IKT pakalpojumus. Eurosistēma pārrauga T2V saistībā ar tās pilnvarām nodrošināt efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas. Turklāt EVTI ir precizējusi, ka T2V nav būtisku pakalpojumu sniedzējs (29) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 909/2014 (30) (turpmāk – “CVD regula”) izpratnē. Tāpēc T2V organizatoriskā un darbības drošība, efektivitāte un noturība tiek nodrošināta, izmantojot piemērojamo juridisko, tiesisko un darbības regulējumu un saskaņotos pārvaldības pasākumus jeb T2V, nevis CVD regulu. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Turklāt Eurosistēmas pārraudzības politikas regulējums (31) attiecas uz tādiem būtiskiem pakalpojumu sniedzējiem kā Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication; SWIFT). SWIFT ir Beļģijā reģistrēta kooperatīvā sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas sniedz drošas ziņojumapmaiņas pakalpojumus starptautiskā mērogā. Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique rīkojas kā SWIFT vadošais pārraugs un, uzmantojot sadarbībā balstītu pārraudzības mehānismu, veic SWIFT pārraudzību sadarbībā ar pārējām G10 centrālajām bankām, tostarp ECB. G10 pārraugi atzīst, ka pārraudzības galvenais mērķis ir SWIFT operacionālais risks, jo to uzskata par primāro riska kategoriju, ar kuru SWIFT varētu radīt sistēmisku risku Savienības finanšu sistēmai. Šajā sakarā Sadarbībā balstītā SWIFT pārraudzības grupa ir izstrādājusi SWIFT piemērojamus konkrētus principus un augsta līmeņa prognozes, piemēram, attiecībā uz riska apzināšanu un pārvaldību, informācijas drošību, uzticamību un noturību, tehnoloģiju plānošanu un saziņu ar lietotājiem. G10 pārraugi sagaida, ka SWIFT ievēros Maksājumu un tirgus infrastruktūru komitejas (CPMI) un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) “Norādījumus par kibernoturību” (Guidance on cyber resilience) (32), kā arī citus starptautiskos IKT drošības standartus, kuri kopumā pārsniedz ierosinātajā regulā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Uz SWIFT un, iespējams, uz citiem pakalpojumu sniedzējiem, kuriem piemērojams Eurosistēmas pārraudzības politikas regulējums, ierosinātā regula varētu attiekties kā uz trešām personām, kas sniedz IKT pakalpojumus, ja tie sniegtu pakalpojumus, uz kuriem neattiecas Līguma 127. panta 2. punkts. Tāpēc ECB ļoti atzinīgi vērtē to, ka pakalpojumu sniedzēji, uz kuriem jau attiecas Eurosistēmas pārraudzības politikas regulējums, tostarp SWIFT, ir izslēgti no ierosinātajā regulā noteiktā pārraudzības regulējuma piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

2.1.5

2.2   ESCB kompetence vērtspapīru tīrvērtes jomā

| 2.2.1 | Centrālie vērtspapīru depozitāriji (CVD) ir finanšu tirgus infrastruktūras (FTI), ko stingri regulē un uzrauga dažādas iestādes saskaņā ar CVD regulu, kurā noteiktas prasības attiecībā uz norēķiniem par finanšu instrumentiem, kā arī noteikumi par CVD organizatorisko struktūru un darbību. CVD arī jāņem vērā CPMI-IOSCO“Norādījumi par kibernoturību”, kuru īstenošanai ir izstrādātas “Kibernoturības pārraudzības prognozes attiecībā uz FTI” (Cyber resilience oversight expectations for financial market infrastructures; 2018. gada decembris) (33). Papildus uzraudzības pilnvarām, kas saskaņā ar CVD regulu uzticētas nacionālajām kompetentajām iestādēm (NKI), ECBS dalībnieki rīkojas kā “attiecīgās iestādes”, kas ir CVD uzturēto vērtspapīru norēķinu sistēmu pārraugi, kā centrālās bankas, kas emitē svarīgākās valūtas, kurās tiek veikti norēķini, un kā centrālās bankas, kuru reģistros tiek veikti naudas posma norēķini (34). Šajā sakarā CVD regulas 8. apsvērumā norādīts, ka regula būtu jāpiemēro, neskarot ECB un nacionālo centrālo banku pienākumus nodrošināt efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas Savienībā un citās valstīs. CVD regulas 8. apsvērumā arī norādīts, ka tai nevajadzētu novērst ECBS dalībnieku piekļuvi informācijai, kas ir svarīga to pienākumu pildīšanā (35), tostarp CVD un citu finanšu tirgus infrastruktūru pārraudzībā (36). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Turklāt ECBS dalībnieki bieži rīkojas kā norēķinu iestādes vērtspapīru darījumu naudas posmā, un Eurosistēma ar T2V starpniecību piedāvā norēķinu pakalpojumus CVD. Eurosistēmas veiktā T2V pārraudzība ir saistīta ar tās pilnvarām nodrošināt efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas, savukārt CVD kompetento iestāžu un attiecīgo iestāžu mērķis ir nodrošināt to raitu darbību, norēķinu drošību un efektivitāti, kā arī finanšu tirgu pareizu darbību to attiecīgajās jurisdikcijās. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Saskaņā ar ierosināto regulu (37) ECBS centrālās bankas nav iesaistītas tehnisko standartu izstrādē attiecībā uz IKT risku noteikšanu. Tāpat saskaņā ar ierosināto regulu (38) attiecīgās iestādes netiek informētas par incidentiem, kas saistīti ar IKT. ECBS centrālajai bankai būtu jāsaglabā tāds pats iesaistes līmenis, kāds pašlaik paredzēts CVD regulā, un attiecīgās iestādes būtu jāinformē par incidentiem, kas saistīti ar IKT. Eurosistēma ir attiecīgā iestāde visiem euro zonas CVD un vairākiem citiem ES CVD. ECBS centrālās bankas būtu jāinformē par incidentiem, kas saistīti ar IKT un kas attiecas uz to pienākumu izpildi, tostarp CVD un citu FTI pārraudzību. Riski, kuriem pakļauti CVD, tostarp IKT riski, var apdraudēt CVD stabilu darbību. Tādēļ IKT riski ir svarīgi attiecīgajām iestādēm, kurām būtu jāgūst pilnīgs un detalizēts pārskats par šiem riskiem, lai novērtētu tos un ietekmētu CVD riska pārvaldības pieeju. Ierosinātajā regulā nevajadzētu paredzēt mazāk ierobežojošas prasības attiecībā uz IKT riskiem salīdzinājumā ar prasībām, kas noteiktas CVD regulā un spēkā esošajos regulatīvajos tehniskajos standartos. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Turklāt Savienības likumdevējām iestādēm būtu jāprecizē mijiedarbība starp ierosināto regulu (39) un regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas papildina CVD regulu. It īpaši nav skaidrs, vai CVD ir jāatbrīvo no pienākuma izveidot savu rezerves apstrādes vietu, ja trešā persona, kas sniedz IKT pakalpojumus CVD, uztur šādu vietu (40). Ja CVD tiktu atbrīvots no pienākuma uzturēt rezerves apstrādes vietu, nav skaidrs, kāds būtu šīs prasības juridiskais spēks. Tāpat ierosinātajā regulā (41) ir atsauce uz katras funkcijas atgūšanas laika mērķi un atgūšanas punkta mērķiem (42), savukārt attiecīgais regulatīvais tehniskais standarts izšķir svarīgās funkcijas (43) un svarīgās darbības (44) saistībā ar CVD svarīgajām darbībām noteikto darbības atgūšanas laikposmu. Lai novērstu pretrunīgu prasību risku, Savienības likumdevējām iestādēm vajadzētu precizēt un turpināt apsvērt mijiedarbību starp ierosināto regulu un regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas papildina CVD regulu. Visbeidzot, būtu jāprecizē, ka ar ierosināto regulu tiek paplašināti atbrīvojumi, kas saskaņā ar CVD regulu (45) ir piešķirti dažu publisko struktūru uzturētiem CVD. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   ECBS kompetence vērtspapīru tīrvērtes jomā

| 2.3.1 | ECBS centrālajām bankām ir uzticētas pārraudzības pilnvaras attiecībā uz centrālajiem darījumu partneriem (CDP). Šajā sakarā Eurosistēmas nacionālās centrālās bankas bieži sadarbojas ar attiecīgajām nacionālajām kompetentajām iestādēm CDP pārraudzības un uzraudzības funkciju veikšanā un piedalās attiecīgās CDP kolēģijā, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (46) (turpmāk – “ETIR”). Attiecīgie Eurosistēmas dalībnieki (47) piedalās ETIR kolēģijās kā pārraugi un pārstāv Eurosistēmu kā emisijas centrālā banka CDP, kam euro ir nozīmīgākā valūta, kurā denominēti finanšu instrumenti, kam veic tīrvērti (un ārvalstu CDP, kas veic tīrvērti nozīmīgam euro denominētu darījumu apjomam). ECB ir ārpus euro zonas esošo CDP emisijas centrālā banka. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Saskaņā ar ierosināto regulu (48) ECBS centrālās bankas nav iesaistītas tehnisko standartu izstrādē attiecībā uz IKT risku noteikšanu. Turklāt ierosinātajā regulā (49) nav nevienas atsauces uz atgūšanas laika mērķa un atgūšanas punkta mērķa prasībām saskaņā ar ETIR (50). Ierosinātajai regulatīvajai sistēmai nevajadzētu paredzēt prasības attiecībā uz IKT riskiem, kuras ir mazāk ierobežojošas kā pašlaik pastāvošās prasības. Tādēļ ir ļoti svarīgi noteikt skaidrus atgūšanas laika un atgūšanas punkta mērķus, lai izveidotu stabilu darbības nepārtrauktības pārvaldības sistēmu. Konkrētu atgūšanas laika un atgūšanas punkta mērķu uzturēšana ir ietverta arī CPMI-IOSCO“Finanšu tirgus infrastruktūru principos” (51). Būtu jāsaglabā pašreizējais ETIR noteikums, un ierosinātā regula būtu attiecīgi jāpielāgo. ECBS centrālās bankas būtu jāiesaista jebkādu sekundāro tiesību aktu sagatavošanā, kā arī Savienības likumdevējām iestādēm būtu jāprecizē un jāturpina apsvērt mijiedarbība starp ierosināto regulu un to papildinošajiem regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, lai novērstu prasību savstarpēju pārklāšanos vai to pretrunas. |
| --- | --- |

2.3.2

3.   Īpaši apsvērumi par prudenciālās uzraudzības aspektiem

| 3.1 | Padomes Regulā (ES) Nr. 1024/2013 (52) (turpmāk – “VUM regula”) ir noteikti konkrēti uzdevumi ECB attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību euro zonā un ir paredzēts, ka ECB atbild par Vienotā uzraudzības mehānisma (VUM), kurā ECB un iesaistītajām NKI tiek sadalīti konkrēti uzraudzības pienākumi, efektīvu un konsekventu darbību. ECB jo īpaši veic visu kredītiestāžu atļauju izsniegšanas un atsaukšanas uzdevumu. ECB uzdevums cita starpā ir arī nodrošināt atbilstību attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, ar kuriem kredītiestādēm noteiktas prudenciālās prasības, tajā skaitā prasība ieviest stabilu pārvaldības kārtību, piemēram, drošus riska pārvaldības procesus un iekšējās kontroles mehānismus (53). Šajā nolūkā ECB piešķirtas visas tās funkciju izpildei nepieciešamās uzraudzības pilnvaras iejaukties kredītiestāžu darbībā. Tādējādi ECB un attiecīgās NKI ir kompetentās iestādes, kas īsteno konkrētas prudenciālās uzraudzības pilnvaras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (54) (turpmāk – “Kapitāla prasību regula”) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (55) (turpmāk – “Kapitāla prasību direktīva”). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ierosinātajā regulā ir noteikts, ka būtu jāturpina pilnveidot vienoto noteikumu kopumu un uzraudzības sistēmu, lai aptvertu digitālās darbības noturību un IKT drošību, paplašinot finanšu stabilitātes un tirgus integritātes uzraudzībai un aizsardzībai norīkoto finanšu uzraudzības iestāžu pilnvaras (56). Mērķis ir veicināt visaptverošu IKT vai operacionālā riska sistēmu, saskaņojot galvenās digitālās darbības noturības prasības visām finanšu vienībām (57). Jo īpaši ierosinātās regulas mērķis ir konsolidēt un uzlabot IKT riska prasības, kas līdz šim dažādos tiesību aktos ir skatītas atsevišķi (58). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Prasības, kas saistītas ar IKT risku finanšu nozarē, pašlaik ir sadalītas vairākos Savienības tiesību aktos, tostarp Kapitāla prasību direktīvā, un ieteikuma tiesību instrumentos (piemēram, EBI pamatnostādnēs), un tās ir daudzveidīgas un dažkārt nepilnīgas. Dažos gadījumos IKT risks ir ietverts tikai netieši kā daļa no operacionālā riska, savukārt citos tas nav ietverts vispār. Tas būtu jānovērš, saskaņojot ierosināto regulu un minētos aktus. Šajā nolūkā ierosinātajā grozījumu direktīvā ir ietverts grozījumu kopums, kas šķiet nepieciešams, lai nodrošinātu juridisko skaidrību un konsekvenci attiecībā uz dažādu digitālās darbības noturības prasību piemērošanu. Tomēr ierosinātajā grozījumu direktīvā (59) pašlaik ietvertie Kapitāla prasību direktīvas grozījumi aptver tikai noteikumus par ārkārtas situāciju un darbības nepārtrauktības plāniem (60), kuru mērķis ir netieši kalpot par pamatu IKT riska pārvaldībai. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Turklāt ierosinātajā regulā (61) paredzēts, ka finanšu vienībām, tostarp kredītiestādēm, ir izveidotas iekšējās pārvaldības un kontroles sistēmas, kas nodrošina visu IKT risku efektīvu un prudenciālu pārvaldību. Ierosinātajā regulā (62) paredzēta tajā noteikto prasību piemērošana individuālā un konsolidētā līmenī, bet bez pietiekamas saskaņošanas ar minētajiem nozares tiesību aktiem. Visbeidzot, ierosinātajā regulā (63) ir paredzēts, ka, neskarot ierosinātās regulas noteikumus par kritisku svarīgu trešo personu, kas sniedz IKT pakalpojumus, pārraudzības sistēmu (64), kredītiestādēm regulā noteikto pienākumu izpildi nodrošina kompetentā iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar Kapitāla prasību direktīvas 4. pantu, neskarot īpašos uzdevumus, kas ECB uzticēti ar VUM regulu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ņemot vērā iepriekš minēto, ECB saprot, ka, neskarot ierosinātās regulas noteikumus par kritisku svarīgu trešo personu, kas sniedz IKT pakalpojumus, pārraudzības sistēmu (65), ierosinātās regulas mērķis attiecībā uz kredītiestādēm ir izveidot prudenciālu iekšējās pārvaldības sistēmu IKT riska pārvaldībai, kas tiks integrēta vispārējā iekšējās pārvaldības sistēmā saskaņā ar Kapitāla prasību direktīvu. Turklāt, ņemot vērā ierosinātās sistēmas prudenciālās iezīmes, kompetentās iestādes, kas atbild par ierosinātajā regulējumā noteikto pienākumu izpildes uzraudzību, tostarp ECB, būs iestādes, kas atbild par banku uzraudzību saskaņā ar VUM regulu. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tādēļ Savienības likumdevējas iestādes varētu vēlēties ņemt vērā šādus ierosinājumus, lai uzlabotu ierosinātās regulas un Kapitāla prasību direktīvas skaidrību un saskaņotību. Pirmkārt, ierosinātās regulas prasības var nepārprotami uzskatīt par prudenciālām prasībām, kā tas cita starpā ir CVD regulā (66). Otrkārt, ņemot vērā to, ka ierosinātās regulas prasības neattiecas tikai uz ārkārtas situāciju un darbības nepārtrauktības plāniem, varētu paplašināt ierosinātās grozījumu direktīvas apsvērumu (67) formulējumus. Uz IKT riska pārvaldības pasākumiem attiecas stingrāku pārvaldības pasākumu kopums saskaņā ar Kapitāla prasību direktīvas (68) 74. pantu. Treškārt, ierosinātā regula (69) būtu jāgroza, lai apsvērumos atgādinātu ECB kompetenci attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību saskaņā ar Līgumu un VUM regulu. Ceturtkārt, atsauce uz tajā paredzēto prasību piemērošanu individuālā un konsolidētā līmenī (70) būtu jāpārskata, jo ierosinātajā regulā nav subkonsolidētā un konsolidētā līmeņa definīciju un konsolidētā uzraudzība saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem neattiecas uz dažu veidu starpniekiem (piemēram, maksājumu iestādēm). Turklāt ierosinātajā regulā paredzēto prasību piemērošanas līmenim vajadzētu būt atkarīgam tikai no tiesību aktiem, kas piemērojami katram finanšu vienības veidam. Attiecībā uz kredītiestādēm ir paredzēta skaidra saikne starp Kapitāla prasību direktīvu un ierosināto regulu, tāpēc ierosinātās regulas prasības tiktu automātiski piemērotas attiecīgi individuālā, subkonsolidētā vai konsolidētā līmenī (71). Visbeidzot, Savienības likumdevējas iestādes varētu apsvērt iespēju paredzēt pārejas režīmu, lai pārvaldītu laikposmu no ierosinātās regulas stāšanās spēkā līdz regulas priekšlikumā paredzēto regulatīvo tehnisko standartu stāšanās spēkā, jo uz dažiem starpniekiem, tostarp kredītiestādēm, jau attiecas noteikumi par IKT riskiem, kas ir piemērojami konkrētām nozarēm un ir detalizētāki nekā ierosinātās regulas vispārīgie noteikumi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Saskaņā ar VUM regulu ECB ir uzticēts uzdevums nodrošināt kredītiestāžu atbilstību Savienības tiesību aktu prasībām, kas paredz, ka kredītiestādēm jābūt stabiliem riska pārvaldības procesiem un iekšējās kontroles mehānismiem (72). Tas nozīmē, ka ECB jānodrošina, lai nozīmīgajās uzraudzītajās iestādēs tiktu īstenota politika un procedūras, kas ļauj novērtēt un pārvaldīt to operacionālo risku, tostarp modeļa risku, ietverot notikumus ar zemu iestāšanās varbūtību un būtisku ietekmi. Kredītiestādēm ir jāprecizē, kas ir operacionālais risks šīs politikas un procedūru vajadzībām (73). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome 2017. gada jūlijā, pamatojoties uz Uzraudzības valdes priekšlikuma projektu saskaņā ar VUM regulas 26. panta 8. punktu un 6. panta 2. punktu un Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (74) 21. panta 1. punktu, izveidoja VUM kiberincidentu paziņošanas sistēmu (turpmāk – “paziņošanas sistēma”). Sistēmas pamatā ir saistošs pieprasījums (individuāli lēmumi, kas adresēti kredītiestādēm) sniegt informāciju un/vai paziņot saskaņā ar VUM regulas 10. pantu (75). Dažās valstīs jau ir ieviests incidentu paziņošanas process, saskaņā ar kuru kredītiestādēm ir jāpaziņo savām NKI par visiem būtiskajiem kiberincidentiem. Šajās valstīs nozīmīgas kredītiestādes joprojām ziņos par incidentiem NKI, kuras pēc tam uzraudzīto iestāžu vārdā bez liekas kavēšanās pārsūtīs šos paziņojumus ECB. Tāpēc iepriekš minētie lēmumi ir adresēti arī šīm nacionālajām kompetentajām iestādēm, lai paziņošanas sistēmas ietvaros nosūtītu šo informāciju ECB. ECB atbalsta Savienības likumdevēju iestāžu centienus veicināt to, ka cita starpā tiek saskaņots un racionalizēts kredītiestādēm piemērojamo noteikumu un pienākumu kopums, kas attiecas uz incidentu paziņošanu. Ņemot to vērā, ECB ir gatava vajadzības gadījumā grozīt (un, iespējams, atcelt) paziņošanas sistēmu, ja tiktu pieņemta ierosinātā regula. |
| --- | --- |

3.8

4.   Īpaši apsvērumi par IKT riska pārvaldību, incidentu paziņošanu, darbības noturības testēšanu un ar trešo personu saistīto IKT risku

4.1   IKT riska pārvaldība

| 4.1.1 | ECB atzinīgi vērtē to, ka ar ierosināto regulu tiek ieviesta stabila un visaptveroša IKT riska pārvaldības sistēma, kas ietver CPMI-IOSCO“Norādījumus par kibernoturību” un ir cieši saskaņota ar labāko praksi, tostarp Eurosistēmas “Kibernoturības pārraudzības prognozēm attiecībā uz FTI”. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ECB atbalsta ideju, ka finanšu vienībām būtu jāveic riska novērtējumi par katru būtisku izmaiņu tīkla un informācijas sistēmas infrastruktūrā (76). Ņemot vērā iepriekš minēto, ierosinātajā regulā nav “būtisku izmaiņu” definīcijas, kas rada nevēlamu iespējamību, ka finanšu vienības varētu interpretēt tās atšķirīgi, kas galu galā varētu kavēt ierosinātās regulas saskaņošanas mērķu sasniegšanu. Juridiskās noteiktības nolūkā Savienības likumdevējas iestādes varētu apsvērt “būtisku izmaiņu” definīcijas ieviešanu ierosinātajā regulā. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ECB kopumā atbalsta ideju, ka finanšu vienības, kas nav mikrouzņēmumi, paziņo kompetentajām iestādēm par attiecīgajām izmaksām un zaudējumiem, ko izraisījuši IKT traucējumi un ar IKT saistītie incidenti (77). Tomēr, lai nodrošinātu sistēmas vispārējo efektivitāti un izvairītos no iespējas, ka kompetentajām iestādēm un finanšu vienībām jāapstrādā pārāk daudz ziņojumu, Savienības likumdevējām iestādēm būtu lietderīgi izpētīt iespēju ieviest attiecīgas robežvērtības, kas, iespējams, būtu kvantitatīvas. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | ECB atzīst, ka pēc kompetento iestāžu apstiprinājuma finanšu vienības varētu deleģēt IKT riska pārvaldības prasību izpildes pārbaudes uzdevumus grupas iekšienē vai ārējiem uzņēmumiem (78). Vienlaikus ir svarīgi, lai Savienības likumdevējas iestādes precizētu, kā kompetento iestāžu apstiprinājums tiktu piešķirts gadījumos, ja finanšu vienība ir pakļauta vairākām kompetentajām iestādēm. Tas varētu notikt, ja finanšu vienība ir kredītiestāde, kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzējs un/vai maksājumu pakalpojumu sniedzējs. Visbeidzot, attiecībā uz finanšu vienību identificēšanu un klasifikāciju, kas jāveic saskaņā ar ierosināto regulu (79), ECB uzskata, ka ierosinātajā regulā aktīvu klasifikācijas nolūkā būtu pamatoti prasīt finanšu vienībām ņemt vērā šādu aktīvu kritisko svarīgumu (proti, vai tie vajadzīgi kritiski svarīgām funkcijām). |
| --- | --- |

4.1.4

4.2   Incidentu paziņošana

| 4.2.1 | ECB atzinīgi vērtē ierosinātajā regulā izklāstītos centienus saskaņot IKT incidentu paziņošanas vidi Savienībā un strādāt pie tā, lai par būtiskiem ar IKT saistītiem incidentiem paziņotu centralizēti (80). Saskaņotas sistēmas ieviešana paziņošanai attiecīgajām kompetentajām iestādēm par būtiskiem ar IKT saistītiem incidentiem (81) principā racionalizētu un saskaņotu finanšu vienību, tostarp kredītiestāžu, paziņošanas pienākumu apjomu. Kompetentās iestādes gūtu labumu no plašākā incidentu tvēruma, kas neaprobežotos tikai ar kiberincidentiem, uz kuriem pašlaik attiecas spēkā esošās sistēmas (82). Lai nākotnē pieņemtu ierosināto regulu, būtu jāpārskata un, iespējams, jāatceļ spēkā esošās sistēmas, tostarp VUM kiberincidentu paziņošanas sistēma. Ņemot to vērā, lai panāktu patiesu racionalizēšanu un pilnīgu saskaņošanu visās sistēmās, ir ļoti svarīgi nodrošināt, ka ierosinātās regulas noteikumu, kas attiecas uz incidentu paziņošanu, darbības joma, tostarp visas attiecīgās definīcijas, robežvērtības un ziņošanas parametri, tiek pilnībā saskaņota ar attiecīgajām sistēmām. Jo īpaši ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt saskaņotību starp ierosināto regulu, no vienas puses, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/2366 (83) (turpmāk – “MPD2”) un EBI Pamatnostādnēm par būtisku incidentu paziņošanu (turpmāk – “EBI pamatnostādnes”). Ierosinātajā grozījumu direktīvā (84) ir ietverti grozījumi MPD2, ar ko nošķir incidentu paziņošanu saskaņā ar ierosināto regulu un MPD2, kas galvenokārt ietekmētu maksājumu pakalpojumu sniedzējus, kuriem varētu būt arī kredītiestādes licence, kā arī kompetentās iestādes. Trūkst skaidrības par incidentu paziņošanas procesu, un pastāv pārklāšanās iespējamība attiecībā uz dažiem incidentiem, par kuriem jāpaziņo saskaņā ar ierosināto regulu un EBI pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Procesi, kurus izmanto paziņošanai par būtiskiem incidentiem saskaņā ar attiecīgi ierosināto regulu (85), MPD2 un attiecīgajām EBI pamatnostādnēm, paredz, ka maksājumu pakalpojumu sniedzējiem jāiesniedz incidenta ziņojums savai attiecīgajai kompetentajai iestādei, tiklīdz incidents ir klasificēts. Sākotnējie ziņojumi faktiski neatspoguļo incidenta būtību, cēloni vai funkcionālo jomu, un maksājumu pakalpojumu sniedzēji var noteikt atšķirības tikai vēlāk, kad kļūst pieejama sīkāka informācija par incidentu. Rezultātā sākotnējos ziņojumus par incidentiem varētu iesniegt gan saskaņā ar ierosināto regulu, gan saskaņā ar EBI pamatnostādnēm, vai arī maksājumu pakalpojumu sniedzēji var nolemt lietot vienotu paziņošanas sistēmu un labot iesniegtos datus vēlāk. Tāda pati nenoteiktība (piemēram, attiecībā uz jebkura incidenta pamatcēloni) varētu atspoguļoties arī starpposma un nobeiguma ziņojumos. Arī tas palielinātu iespējamību, ka vienlaikus iesniedz ziņojumus kompetentajām iestādēm gan saskaņā ar ierosināto regulu, gan arī saskaņā ar MPD2. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Daži incidenti, kuri var tikt klasificēti kā ar IKT saistīti incidenti, var ietekmēt arī citas jomas, un tāpēc par tiem būtu jāziņo saskaņā ar EBI pamatnostādnēm. Tā tas var būt gadījumos, kad incidentam ir ietekme no IKT viedokļa, bet vienlaikus tas ir ietekmējis arī tiešu maksājumu pakalpojumu sniegšanu un/vai citas ar IKT nesaistītas funkcionālas jomas vai kanālus. Turklāt varētu būt gadījumi, kad nav iespējams nošķirt darbības incidentus un ar IKT saistītos incidentus. Turklāt gadījumā, ja viena un tā pati finanšu vienība ir nozīmīga kredītiestāde un maksājumu pakalpojumu sniedzējs, saskaņā ar ierosināto regulu vienai un tai pašai vienībai būtu divreiz jāziņo par ar IKT saistītu incidentu, jo tas būtu divu kompetento iestāžu kompetencē. Ņemot vērā iepriekš minēto, ierosinātajā regulā būtu skaidrāk jānosaka, kā MPD2 un EBI pamatnostādņu mijiedarbībai ir jādarbojas praksē. Turklāt ziņošanas pienākumu saskaņošanas un racionalizēšanas nolūkā būtu svarīgi, lai Savienības likumdevējas iestādes apsvērtu atlikušos divkāršās ziņošanas aspektus un precizētu, vai ierosinātā regula, no vienas puses, un MPD2 un EBI pamatnostādnes, no otras puses, pastāvētu paralēli, jeb tomēr vajadzētu pastāvēt vienotam prasību kopumam ziņošanai par incidentiem. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4. | Ar ierosināto regulu tiek ieviesta prasība kompetentajām iestādēm (86) pēc paziņojuma saņemšanas apstiprināt paziņojuma saņemšanu un pēc iespējas ātrāk sniegt finanšu vienībai visas vajadzīgās atgriezeniskās saites vai norādījumus, jo īpaši, lai apspriestu korektīvos pasākumus vienības līmenī vai veidus, kā mazināt negatīvo ietekmi visās nozarēs. Tas nozīmētu, ka kompetentajām iestādēm būtu aktīvi jāpiedalās incidentu pārvaldībā un koriģējošajos pasākumos, vienlaikus novērtējot arī uzraudzītās struktūras reakciju uz kritiskiem incidentiem. ECB uzsver, ka par koriģējošiem pasākumiem būtu jāatbild, tie būtu jāīsteno un par incidenta sekām būtu jāatbild vienīgi attiecīgajai finanšu vienībai. Tāpēc ECB ierosina ierobežot atgriezenisko saiti un norādījumus, paredzot tikai augsta līmeņa prudenciālo atgriezenisko saiti un norādījumus. Ja atgriezeniskā saites saturs būtu plašāks, būtu vajadzīgi tādi specializēti profesionāļi ar ļoti ievērojamām tehniskām zināšanām, kādi parasti nav pieejami uzraudzības iestādēm pieejamajā talantu rezervē. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3   Digitālās darbības noturības testēšana

| 4.3.1 | ECB atzinīgi vērtē prasības, kas ierosinātajā regulā (87) noteiktas attiecībā uz digitālās darbības noturības testēšanu finanšu vienībās, un to, ka katrai iestādei ir pašai sava testēšanas programma. Ierosinātajā regulā (88) norādītas dažādu veidu pārbaudes, kas īpaši attiecas uz finanšu vienībām. Testu veidi nav pārāk skaidri, un dažus testus, piemēram, saderības testus, anketas vai uz scenāriju balstītus testus, var interpretēt EUI, kompetentās iestādes vai finanšu vienības. Turklāt nav arī norādījumu par katra testa biežumu. Iespējamā pieeja varētu būt tāda, ka ierosinātajā regulā būtu izklāstītas vispārīgas testēšanas prasības, precīzāku testu veidu aprakstus nosakot regulatīvajos un īstenošanas tehniskajos standartos. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Draudu vadīti ielaušanās testi (DVIT) ir spēcīgs instruments drošības aizsardzības un sagatavotības testēšanai. Tāpēc ECB mudina finanšu vienības veikt DVIT. Ar šo rīku tiek pārbaudīti ne tikai tehniskie pasākumi, bet arī darbinieki un procesi. Šo testu rezultāti var ievērojami uzlabot pārbaudāmo struktūru augstākā līmeņa vadības informētību par drošību. Eiropas sistēma ētiskai ielaušanās simulācijai apdraudējuma izlūkošanas nolūkos (European Framework for Threat Intelligence Based Ethical Red-teaming; TIBER-EU) (89) un citi DVIT rīki, kas jau ir pieejami ārpus Eiropas Savienības, ir galvenie instrumenti, ar kuriem finanšu vienības pašas var novērtēt, testēt, praktizēt un uzlabot savu stāvokli un aizsardzību kibernoturības jomā. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Lielākajā daļā dalībvalstu, kurās ir īstenota TIBER-EU, pārraudzības un uzraudzības iestādes nav aktīvas dalībnieces lokalizēto TIBER-XX programmu īstenošanā, un TIBER kiberkomanda (TIBER Cyber Team; TCT) gandrīz visos gadījumos ir nošķirta no pārraudzības un uzraudzības funkciju izpildes. Šā iemesla dēļ padziļināta testēšana saskaņā ar ierosināto regulu (90), izmantojot DVIT, būtu jāīsteno kā instruments finanšu ekosistēmas stiprināšanai un finanšu stabilitātes uzlabošanai, nevis tikai kā uzraudzības instruments. Turklāt nav nepieciešams izstrādāt jaunu padziļinātas kibernoturības testēšanas sistēmu, jo dalībvalstis jau ir plaši pieņēmušas TIBER-EU, kas pašlaik ir vienīgā šāda sistēma ES. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Prasības testētājiem nevajadzētu iekļaut ierosinātās regulas pamattekstā, jo ar DVIT saistītā nozare joprojām attīstās, un konkrētas prasības var kavēt inovāciju. Ņemot to vērā, ECB uzskata, ka, lai nodrošinātu lielā mērā neatkarīgu testēšanu, finanšu vienībām nevajadzētu nodarbināt vai nolīgt tādas testētāju struktūras, kuras nodarbina vai nolīgst citas finanšu vienības attiecīgās finanšu vienības grupā vai kuras citādi pieder pārbaudāmajām finanšu vienībām un/vai kuras kontrolē attiecīgā finanšu vienība. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Lai samazinātu sadrumstalotības risku un nodrošinātu saskaņotību, ar ierosināto regulu būtu jānosaka viena DVIT sistēma, kas piemērojama finanšu sektoram visā Savienībā. Sadrumstalotība var izraisīt izmaksu pieaugumu, kā arī tehnisko, darbības un finanšu resursu vajadzību pieaugumu gan kompetentajām iestādēm, gan finanšu vienībām. Šīs pieaugošās izmaksas un prasības galu galā var negatīvi ietekmēt testu savstarpējo atzīšanu. Šis saskaņotības trūkums un no tā izrietošās problēmas saistībā ar savstarpēju atzīšanu ir īpaši svarīgas finanšu vienībām, kurām var būt vairākas licences un/vai kuras var darboties vairākās jurisdikcijās visā Savienībā. Regulatīvos un īstenošanas tehniskos standartus, kas jāizstrādā DVIT vajadzībām saskaņā ar ierosināto regulu, vajadzētu saskaņot ar TIBER-EU. Turklāt ECB atzinīgi vērtē iespēju sadarbībā ar EUI iesaistīties šo regulatīvo un īstenošanas tehnisko standartu sagatavošanā. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Kompetento iestāžu aktīva iesaistīšanās testos varētu radīt potenciālu interešu konfliktu ar citu funkciju, ko tās pilda, proti, ar finanšu vienības testēšanas sistēmas novērtēšanu. Ņemot vērā iepriekš minēto, ECB ierosina ierosinātajā regulā svītrot jebkādu kompetento iestāžu pienākumu apstiprināt dokumentus un izsniegt DVIT testa apliecinājumus. |
| --- | --- |

4.3.6

4.4   Ar trešo personu saistīts IKT risks

| 4.4.1 | ECB atzinīgi vērtē visaptveroša galveno principu kopuma un stabilas pārraudzības sistēmas ieviešanu tādu IKT risku identificēšanai un pārvaldībai, ko rada trešās personas, kas sniedz IKT pakalpojumus, neatkarīgi no tā, vai tās pieder vienai un tai pašai finanšu vienību grupai. Ņemot vērā iepriekš minēto, lai panāktu efektīvu IKT risku apzināšanu un pārvaldību, ir svarīgi pareizi identificēt un klasificēt cita starpā kritiski svarīgas trešās personas, kas sniedz IKT pakalpojumus. Šajā sakarā, lai gan ir atzinīgi vērtējama tādu deleģēto aktu (91) ieviešana, kas papildinās klasifikācijas vajadzībām izmantojamos kritērijus (92), pirms šādu deleģēto aktu pieņemšanas būtu jāapspriežas ar ECB. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Attiecībā uz pārraudzības sistēmas struktūru (93) ir nepieciešams sīkāks skaidrojums par lomu, kas jāuzņemas Apvienotajai komitejai. Vienlaikus ECB atzinīgi vērtē tās iekļaušanu Pārraudzības forumā kā novērotāju, jo šī loma nodrošinās ECB tādu pašu piekļuvi dokumentācijai un informācijai kā balsstiesīgajiem locekļiem (94). ECB vēlas vērst Savienības likumdevēju iestāžu uzmanību uz to, ka ECB kā novērotāja sniegtu ieguldījumu Pārraudzības foruma darbā gan kā emisijas centrālā banka, kas atbild par tirgus infrastruktūru uzraudzību, gan kā kredītiestāžu prudenciālās uzraudzības iestāde. Turklāt ECB atzīmē, ka ECB kā kompetentā iestāde ne tikai būs novērotāja Pārraudzības forumā, bet arī piedalīsies kopīgajā pārbaudes grupā. Šajā sakarā Savienības likumdevējas iestādes varētu turpināt apsvērt kopīgo pārbaudes grupu sastāvu (95), lai nodrošinātu pienācīgu attiecīgo kompetento iestāžu iesaisti. Tāpat ECB uzskata, ka būtu jāpalielina maksimālais dalībnieku skaits kopīgajās pārbaudes grupās, ņemot vērā trešo personu sniegto IKT pakalpojumu kritisko svarīgumu, sarežģītību un darbības jomu. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ECB norāda, ka saskaņā ar ierosināto regulu vadošais pārraugs var liegt kritiski svarīgām trešajām personām, kas sniedz IKT pakalpojumus, slēgt tālākus apakšuzņēmuma līgumus, ja i) paredzētais apakšuzņēmējs ir trešā valstī reģistrēta trešā persona, kas sniedz IKT pakalpojumus, vai trešā valstī reģistrēts IKT apakšuzņēmējs, un ii) apakšuzņēmuma līgums attiecas uz kritiski svarīgu vai svarīgu finanšu vienības funkciju. ECB vēlas uzsvērt, ka šīs pilnvaras vadošais pārraugs var īstenot tikai saistībā ar apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu, ja kritiski svarīga trešā persona, kas sniedz IKT pakalpojumus, slēdz apakšuzņēmuma līgumu par kritiski svarīgas vai svarīgas funkcijas izpildi ar atsevišķu juridisku personu, kas reģistrēta trešā valstī. ECB saprot, ka vadošais pārraugs nevarētu īstenot līdzvērtīgas pilnvaras, lai nepieļautu, ka kritiski svarīga trešā persona, kas sniedz IKT pakalpojumus, finanšu vienības kritiski svarīgo vai svarīgo funkcijas izpildi nodod ārpakalpojumu sniedzējam, kas atrodas trešā valstī. Šāds gadījums varētu būt, piemēram, ja no darbības viedokļa kritiski svarīgus datus un/vai informāciju glabātu vai apstrādātu iekārtās, kas atrodas ārpus Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ). Šādā gadījumā vadošā pārrauga pilnvaras nebūtu pietiekošas, lai pilnvarotu kompetentās iestādes piekļūt visai informācijai, telpām, infrastruktūrai un personālam, kas saistīti ar visu kritiski svarīgo vai svarīgo finanšu vienības funkciju veikšanu. Lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes spēj netraucēti veikt savus uzdevumus, ECB ierosina piešķirt vadošajam pārraugam pilnvaras ierobežot arī to, ka kritiski svarīgas trešās personas, kas sniedz IKT pakalpojumus, izmanto iekārtas, kuras atrodas ārpus EEZ. Šīs pilnvaras varētu īstenot konkrētos gadījumos, kad nav noslēgtas administratīvas vienošanās ar attiecīgajām trešo valstu iestādēm, kā paredzēts ierosinātajā regulā (96), vai kritiski svarīgu trešo personu, kas sniedz IKT pakalpojumus, pārstāvji nesniedz pietiekamus apliecinājumus attiecīgās trešās valsts sistēmas ietvaros par piekļuvi informācijai, telpām, infrastruktūrai un personālam, kas ir nepieciešams pārraudzības vai uzraudzības uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Visbeidzot, prasība kompetentajām iestādēm ievērot vadošā pārrauga ieteikumus (97) varētu izrādīties neefektīva, jo kompetentajām iestādēm var nebūt visaptverošas izpratnes par riskiem, ko rada katra kritiski svarīgā trešā persona, kas sniedz IKT pakalpojumus. Turklāt kompetentajām iestādēm var būt vajadzīgs vērsties pret to uzraudzītajām finanšu vienībām, ja kritiski svarīgās trešās personas, kas sniedz IKT pakalpojumus, nav ņēmušas vērā ieteikumus. Saskaņā ar ierosināto regulu (98) kompetentās iestādes var noteikt to uzraudzītajām finanšu vienībām pienākumu īslaicīgi apturēt kritiski svarīgu pakalpojumu, ko sniedz trešā persona, vai izbeigt neizpildītos līgumus, kas ir noslēgti ar kritiski svarīgām trešām personām, kas sniedz pakalpojumus. Paredzēto turpmāko pasākumu procesu ir grūti pārvērst konkrētās darbībās. Konkrētāk, nav skaidrs, vai uzraudzīta finanšu vienība spēs apturēt vai izbeigt līgumu ar kritiski svarīgu trešo personu, kas sniedz pakalpojumus. Tas ir tādēļ, ka kritiski svarīgā trešā persona, kas sniedz IKT pakalpojumus, varētu būt nozīmīgs pakalpojumu sniedzējs šai finanšu vienībai, vai arī tādēļ, ka šāda apturēšana vai izbeigšana finanšu vienībai var radīt līgumiskas vai citādas izmaksas un zaudējumus. Turklāt šī pieeja neveicina pārraudzības konverģenci, jo kompetentās iestādes vienu un to pašu ieteikumu var interpretēt atšķirīgi. Tas galu galā varētu kavēt paredzēto saskaņošanu un vienotas pieejas izmantošanu, uzraugot kritiski svarīgo ar trešo personu saistīto IKT risku Savienības mērogā. Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienības likumdevējas iestādes varētu apsvērt iespēju piešķirt juridiskajiem pārraugiem īpašas izpildes nodrošināšanas pilnvaras attiecībā uz kritiski svarīgām trešajām personām, kas sniedz IKT pakalpojumus, ņemot vērā Meroni doktrīnas noteiktos ierobežojumus, ko Tiesa daļēji mīkstināja savā spriedumā EVTI lietā (99). |
| --- | --- |

4.4.4

Gadījumos, kuros ECB iesaka grozīt ierosināto regulu, konkrēti redakcionālie priekšlikumi ir izklāstīti atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehniskais darba dokuments angļu valodā ir pieejams EUR-Lex.

Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 4. jūnijā

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2020) 595 final.

1

final

(2)  COM(2020) 596 final.

2

final

(3)  Sk. ierosinātās regulas 1. panta 2. punktu.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1148 (2016. gada 6. jūlijs) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

4

(5)  Sk. TID direktīvas 5. pantu.

5

(6)  Sk. ierosinātās regulas 3. panta 15) punktu.

6

(7)  Sk. ierosinātās regulas 31. panta 1. punkta d) apakšpunktu.

7

(8)  Sk. TID direktīvas 15. panta 3. punktu.

8

(9)  COM(2020) 823 final.

9

final

(10)  Notikums, kurš būtu varējis izraisīt kaitējumu, bet kura pilnīga izvēršanās tika veiksmīgi novērsta; sk. TID2 direktīvas 39. apsvērumu.

10

(11)  Sk. TID2 direktīvas 11. pantu.

11

(12)  Cyber threat Intelligence Information Sharing Initiative (CIISI-EU), kas pieejama ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

12

Cyber threat Intelligence Information Sharing Initiative

CIISI-EU

(13)  Sk. ierosinātās regulas 42. pantu.

13

(14)  Sk. arī TID2 direktīvas 11., 26. un 27. pantu.

14

(15)  Sk. TID direktīvas 8. panta 3. punktu.

15

(16)  Sk. 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

16

(17)  Sk. ECBS Statūtu 22. pantu.

17

(18)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 795/2014 (2014. gada 3. jūlijs) par sistēmiski nozīmīgu maksājumu sistēmu pārraudzību (ECB/2014/28) (OV L 217, 23.7.2014., 16. lpp.).

18

(19)  Pieejami Starptautisko norēķinu bankas interneta vietnē www.bis.org.

19

(20)  Eurosistēmas pārraudzības politikas regulējums (Eurosystem oversight policy framework), pārskatītā versija (2016. gada jūlijs), kas pieejama ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

20

Eurosystem oversight policy framework

(21)  Sk. pārskatīto un konsolidēto 2020. gada oktobra Eurosistēmas elektronisko maksājumu instrumentu, shēmu un pasākumu pārraudzības regulējumu (PISA regulējums) (Eurosystem oversight framework for electronic payment instruments, schemes and arrangements (PISA framework)), kas pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

21

PISA

Eurosystem oversight framework for electronic payment instruments, schemes and arrangements (PISA framework)

(22)  Digitālo maksājumu tokens ir digitāls vērtības atspoguļojums, kas nodrošināts ar prasījumiem vai aktīviem, kuri reģistrēti citur, un ļauj nodot vērtību starp galalietotājiem. Atkarībā no digitālo maksājumu tokenu funkcionālajiem elementiem, ar tiem var būt iespējama vērtības nodošana, neiesaistot centrālo trešo personu un/vai neizmantojot maksājumu kontus.

22

(23)  “Vērtības nodošana”. “Maksātāja vai maksājuma saņēmēja, kas rīkojas maksātāja uzdevumā, iniciēts naudas līdzekļu vai digitālo maksājumu tokenu pārvedums vai skaidras naudas iemaksa lietotāja kontā vai izņemšana no tā neatkarīgi no pamatā esošām maksātāja un maksājuma saņēmēja saistībām. Pārveduma veikšanā būt iesaistīts viens vai vairāki maksājumu pakalpojumu sniedzēji.” Šī “vērtības nodošanas” definīcija PISA regulējumā atšķiras no “naudas līdzekļu” pārveduma definīcijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.). “Vērtības nodošana” minētajā direktīvā definētā “maksājumu instrumenta” kontekstā var nozīmēt tikai “naudas līdzekļu” pārvedumu. Saskaņā ar minēto direktīvu “naudas līdzekļi” neietver digitālo maksājumu tokenus, izņemot gadījumus, kad tokenus var klasificēt kā elektronisko naudu (vai hipotētiski – kā naudu ieraksta veidā).

23

PISA

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.).

24

(25)  Sk. ierosinātās regulas 28. panta 5. punktu.

25

(26)  Sk. 1.3. punktu Eiropas Centrālās bankas Atzinumā (2021. gada 19. februāris) par priekšlikumu regulai par kriptoaktīvu tirgiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937 (CON/2021/4). Visi ECB atzinumi tiek publicēti EUR-Lex.

26

EUR-Lex

(27)  Sk. IIA pielikumu Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnei ECB/2012/27 (2012. gada 5. decembris) par Eiropas automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2) (OV L 30, 30.1.2013., 1. lpp.). Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2012/13 (2012. gada 18. jūlijs) par TARGET2 vērtspapīriem (OV L 215, 11.8.2012., 19. lpp.); Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2011/20 (2011. gada 16. novembris), ar ko nosaka detalizētus noteikumus un procedūras atbilstības kritēriju ieviešanai attiecībā uz centrālo vērtspapīru depozitāriju piekļuvi TARGET2 vērtspapīriem pakalpojumiem (OV L 319, 2.12.2011., 117. lpp.). Sk. arī T2V Pamatlīgumu un Koplīgumu.

27

TARGET2

TARGET2

TARGET2

(28)  Sk. Pamatnostādnes ECB/2012/27 IIB pielikumu.

28

(29)  Sk. 30. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.) un 68. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/392 (2016. gada 11. novembris) ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 909/2014 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par atļauju izsniegšanas, uzraudzības un operacionālajām prasībām centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 65, 10.3.2017., 48. lpp.).

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

30

(31)  Eurosistēmas pārraudzības politikas regulējums (Eurosystem oversight policy framework), pārskatītā versija (2016. gada jūlijs), kas pieejama ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

31

Eurosystem oversight policy framework

(32)  Pieejami Starptautisko norēķinu bankas interneta vietnē www.bis.org.

32

(33)  Pieejami ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

33

(34)  Sk. Regulas (ES) Nr. 909/2014 12. pantu.

34

(35)  Sk. arī Regulas (ES) Nr. 909/2014 13. pantu, 17. panta 4. punktu un 22. panta 6. punktu.

35

(36)  Sk. 7.3. punktu Eiropas Centrālās bankas Atzinumā (2017. gada 6. aprīlis) par kritiski svarīgās infrastruktūras identifikāciju informācijas tehnoloģiju drošības vajadzībām (CON/2017/10), 7.2. punktu Eiropas Centrālās bankas Atzinumā (2018. gada 8. novembris) par to, kā apstiprina pamatpakalpojumus un pamatpakalpojumu sniedzējus tīkla un informācijas sistēmu drošības vajadzībām (CON/2018/47), 3.5.2. punktu Eiropas Centrālās bankas Atzinumā (2019. gada 2. maijs) par tīkla un informācijas sistēmu drošību (CON/2019/17) un 3.5.2. punktu Eiropas Centrālās bankas Atzinumā (2019. gada 11. novembris) par tīkla un informācijas sistēmu drošību (CON/2019/38).

36

(37)  Sk. ierosinātās regulas 54. panta 5. punktu un Regulas (ES) Nr. 909/2014 45. panta 7. punktu.

37

(38)  Sk. ierosinātās regulas 54. panta 4. punktu un Regulas (ES) Nr. 909/2014 45. panta 6. punktu.

38

(39)  Sk. ierosinātās regulas 11. panta 5. punktu.

39

(40)  Sk. 78. panta 3. punktu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/392 (2016. gada 11. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 909/2014 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par atļauju izsniegšanas, uzraudzības un operacionālajām prasībām centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 65, 10.3.2017., 48. lpp.).

40

(41)  Sk. ierosinātās regulas 11. panta 6. punktu.

41

(42)  Sk. ierosinātās regulas 3. panta 17. punktu.

42

(43)  Sk. Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/392 76. panta 2. punkta d) un e) apakšpunktu.

43

(44)  Sk. Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/392 78. panta 2. un 3. punktu.

44

(45)  Sk. Regulas (ES) Nr. 909/2014 1. panta 4. punktu.

45

(46)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

46

(47)  Sk. ETIR 18. panta 2. punkta g) un h) apakšpunktu.

47

(48)  Sk. ierosinātās regulas 53. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 53. panta 3. punktu, kā arī ETIR 34. panta 3. punktu.

48

(49)  Sk. ierosinātās regulas 53. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

49

(50)  Sk. ETIR 34. pantu.

50

(51)  Sk. CPMI-IOSCO“Finanšu tirgus infrastruktūru principos”, kas pieejami Starptautisko norēķinu bankas interneta vietnē www.bis.org.

51

CPMI-IOSCO

(52)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

52

(53)  Sk. Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 6. panta 4. punktu.

53

(54)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

54

(55)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

55

(56)  Sk. ierosinātās regulas 8. apsvērumu.

56

(57)  Sk. ierosinātās regulas 11. apsvērumu.

57

(58)  Sk. ierosinātās regulas 12. apsvērumu.

58

(59)  Sk. ierosinātās grozījumu direktīvas 4. un 5. apsvērumu.

59

(60)  Sk. Kapitāla prasību direktīvas 85. pantu.

60

(61)  Sk. ierosinātās regulas 4. panta 1. punktu.

61

(62)  Sk. ierosinātās regulas 25. panta 3. un 4. punktu.

62

(63)  Sk. ierosinātās regulas 41. pantu.

63

(64)  Sk. ierosinātās regulas V nodaļas II iedaļu.

64

(65)  Sk. ierosinātās regulas V nodaļas II iedaļu.

65

(66)  Sk. CVD regulas II nodaļas 4. iedaļu “Prudenciālās prasības”.

66

(67)  Sk. ierosinātās grozījumu direktīvas 4. apsvērumu.

67

(68)  Direktīvas 2013/36/ES 85. pantā noteikti tikai kritēriji. Šajā sakarā sk. arī 4., 11. un 37. lpp. Eiropas Banku iestādes 2019. gada 29. novembra Pamatnostādnēs par IKT un drošības risku pārvaldību (turpmāk – “EBI pamatnostādnes”), kurās skaidri noteikts, ka vispārējais juridiskais pamats ir Direktīvas 2013/36/ES 74. pants.

68

(69)  Sk. ierosinātās regulas 41. panta 1. punktu.

69

(70)  Sk. ierosinātās regulas 25. panta 3. un 4. punktu.

70

(71)  Sk. arī Kapitāla prasību direktīvas 109. pantu.

71

(72)  Sk. VUM regulas 4. panta 1. punktu.

72

(73)  Sk. Kapitāla prasību direktīvas 85. pantu.

73

(74)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

74

(75)  Konkrēti, par kiberincidentu (konstatētu iespējamu informācijas drošības pārkāpumu, neatkarīgi no tā, vai tas ir ļaunprātīgs vai nejaušs) ir jāziņo ECB, ja ir izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem: 1) potenciālās finansiālās ietekmes apjoms ir 5 milj. euro jeb 0,1% no 1. līmeņa pamatkapitāla (CET1); 2) par incidentu publiski sniegta informācija, un tas varētu nodarīt nozīmīgu kaitējumu reputācijai; 3) veikta kiberincidenta eskalācija līdz galvenajam informācijas speciālistam (CIO) ārpus regulārās paziņojumu sniegšanas; 4) par incidentu ziņots nacionālajam CERT/CSIRT, drošības aģentūrai vai policijai; 5) uzsāktas procedūras negadījuma seku novēršanai vai darbības nepārtrauktības nodrošināšanai, vai arī ir iesniegts kiberdrošības apdrošināšanas atlīdzības pieteikums; 6) noticis juridisko vai regulatīvo prasību pārkāpums; vai 7) banka izmanto iekšējus kritērijus vai ekspertu vērtējumu (tostarp par iespējamu sistēmisku ietekmi) un nolemj informēt ECB.

75

CET1

CIO

CERT/CSIRT

(76)  Sk. ierosinātās regulas 7. panta 3. punktu.

76

(77)  Sk. ierosinātās regulas 10. panta 9. punktu.

77

(78)  Sk. ierosinātās regulas 5. panta 10. punktu.

78

(79)  Sk. ierosinātās regulas 7. pantu.

79

(80)  Sk. ierosinātās regulas 19. pantu.

80

(81)  Sk. ierosinātās regulas 3. panta 7. punktu, 17. pantu un 18. pantu.

81

(82)  Sk., piemēram, paziņošanas sistēmu.

82

(83)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

83

(84)  Sk. ierosinātās grozījumu direktīvas 7. panta 9. punktu.

84

(85)  Sk. ierosinātās regulas 17. panta 3. punktu.

85

(86)  Sk. ierosinātās regulas 20. pantu.

86

(87)  Sk. ierosinātās regulas 21. un 22. pantu.

87

(88)  Sk. ierosinātās regulas 22. panta 1. punktu.

88

(89)  Pieejama ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

89

(90)  Sk. ierosinātās regulas 23. un 24. pantu.

90

(91)  Sk. ierosinātās regulas 28. panta 3. punktu.

91

(92)  Sk. ierosinātās regulas 28. panta 2. punktu.

92

(93)  Sk. ierosinātās regulas 29. pantu.

93

(94)  Sk. ierosinātās regulas 29. panta 3. punktu.

94

(95)  Sk. ierosinātās regulas 35. pantu.

95

(96)  Sk. ierosinātās regulas 39. panta 1. punktu.

96

(97)  Sk. ierosinātās regulas 29. panta 4. punktu un 37. pantu.

97

(98)  Sk. ierosinātās regulas 37. panta 3. punktu.

98

(99)  Sk. Tiesas spriedumu (virspalāta), 2014. gada 22. janvāris, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste/Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome, Regula (ES) Nr. 236/2012, C-270/12.

99

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 26.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 343/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 343/14

---

Euro maiņas kurss (1)

2021. gada 25. augusts

(2021/C 343/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1736 |
| JPY | Japānas jena | 129,00 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4366 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85590 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,2248 |
| CHF | Šveices franks | 1,0739 |
| ISK | Islandes krona | 148,60 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,3863 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,531 |
| HUF | Ungārijas forints | 348,76 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5779 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9290 |
| TRY | Turcijas lira | 9,8787 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6191 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4827 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,1357 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6900 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5901 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 370,17 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,5801 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,6031 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4925 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 943,59 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9350 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,495 |
| RUB | Krievijas rublis | 86,6276 |
| THB | Taizemes bāts | 38,465 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,1707 |
| MXN | Meksikas peso | 23,7798 |
| INR | Indijas rūpija | 87,1520 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1736

JPY

Japānas jena

129,00

DKK

Dānijas krona

7,4366

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85590

SEK

Zviedrijas krona

10,2248

CHF

Šveices franks

1,0739

ISK

Islandes krona

148,60

NOK

Norvēģijas krona

10,3863

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,531

HUF

Ungārijas forints

348,76

PLN

Polijas zlots

4,5779

RON

Rumānijas leja

4,9290

TRY

Turcijas lira

9,8787

AUD

Austrālijas dolārs

1,6191

CAD

Kanādas dolārs

1,4827

HKD

Hongkongas dolārs

9,1357

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6900

SGD

Singapūras dolārs

1,5901

KRW

Dienvidkorejas vona

1 370,17

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,5801

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,6031

HRK

Horvātijas kuna

7,4925

IDR

Indonēzijas rūpija

16 943,59

MYR

Malaizijas ringits

4,9350

PHP

Filipīnu peso

58,495

RUB

Krievijas rublis

86,6276

THB

Taizemes bāts

38,465

BRL

Brazīlijas reāls

6,1707

MXN

Meksikas peso

23,7798

INR

Indijas rūpija

87,1520

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 26.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 343/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 343/15

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2021. gada 4. augusts),

ar ko izveido Bioloģiskās ražošanas tehnisko konsultāciju ekspertu grupu (EGTOP)

(2021/C 343/03)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/848 (1) ir definēti bioloģiskās ražošanas mērķi un tai piemērojamie principi, kā arī ir noteiktas pamatprasības attiecībā uz bioloģisko produktu ražošanu, marķēšanu un kontroli. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/848 (1) ir definēti bioloģiskās ražošanas mērķi un tai piemērojamie principi, kā arī ir noteiktas pamatprasības attiecībā uz bioloģisko produktu ražošanu, marķēšanu un kontroli.

| (2) | Lai pieņemtu lēmumus par to, vai saskaņā ar Regulu (ES) 2018/848 kādu konkrētu līdzekļu, vielu un paņēmienu izmantošana bioloģiskajā lauksaimniecībā un pārstrādē ir atļaujama, Komisijai ir vajadzīgas tehniskās konsultācijas. Šādas konsultācijas Komisijai vajadzīgas arī tad, kad tiek apsvērta iespēja izstrādāt jaunus vai pilnveidot spēkā esošos bioloģiskās ražošanas noteikumus, kā arī, vispārīgāk, jebkurā citā bioloģiskās ražošanas tehniskajā jautājumā. Lai Komisija šādas konsultācijas varētu saņemt, tai ir nepieciešama padomdevējstruktūra, kuras sastāvā ir lietpratīgi speciālisti. |
| --- | --- |

(2)

Lai pieņemtu lēmumus par to, vai saskaņā ar Regulu (ES) 2018/848 kādu konkrētu līdzekļu, vielu un paņēmienu izmantošana bioloģiskajā lauksaimniecībā un pārstrādē ir atļaujama, Komisijai ir vajadzīgas tehniskās konsultācijas. Šādas konsultācijas Komisijai vajadzīgas arī tad, kad tiek apsvērta iespēja izstrādāt jaunus vai pilnveidot spēkā esošos bioloģiskās ražošanas noteikumus, kā arī, vispārīgāk, jebkurā citā bioloģiskās ražošanas tehniskajā jautājumā. Lai Komisija šādas konsultācijas varētu saņemt, tai ir nepieciešama padomdevējstruktūra, kuras sastāvā ir lietpratīgi speciālisti.

| (3) | Tāpēc ir jāizveido bioloģiskās ražošanas ekspertu grupa un jānosaka tās uzdevumi un struktūra saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2016) 3301 final (2). |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc ir jāizveido bioloģiskās ražošanas ekspertu grupa un jānosaka tās uzdevumi un struktūra saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2016) 3301 final (2).

| (4) | Grupā jāiesaista zinātnieki, kuriem par attiecīgajiem līdzekļiem, vielām un paņēmieniem ir padziļinātas zināšanas, kā arī eksperti, kuri ir kompetenti bioloģiskās ražošanas jautājumos un spēj sniegt neatkarīgas, augstvērtīgas un pārredzamas tehniskās konsultācijas Komisijai. |
| --- | --- |

(4)

Grupā jāiesaista zinātnieki, kuriem par attiecīgajiem līdzekļiem, vielām un paņēmieniem ir padziļinātas zināšanas, kā arī eksperti, kuri ir kompetenti bioloģiskās ražošanas jautājumos un spēj sniegt neatkarīgas, augstvērtīgas un pārredzamas tehniskās konsultācijas Komisijai.

| (5) | Ar Komisijas Lēmumu 2009/427/EK (3) tika izveidota ekspertu grupa Padomes Regulas (EK) Nr. 834/2007 (4) vajadzībām. Minētā grupa ir sniegusi atzinumus par dažu kategoriju vielām un līdzekļiem, ko izmanto bioloģiskajā ražošanā. Lēmumus par minēto vielu atļaušanu vairākkārt atlika pieejamu ekspertu trūkuma dēļ. Ņemot vērā jauno tiesisko satvaru, kas noteikts Regulā (ES) 2018/848, turpmāk būs jāizvērtē vairāk vielu kategoriju, konkrētāk, tīrīšanas un dezinfekcijas vielas, kā arī specifiskus un inovatīvus paņēmienus un metodes, ko izmanto pārtikas pārstrādē. Tāpēc pieprasīto atzinumu skaits ir ievērojami palielinājies, bet pieejamo ekspertu skaits, kuri piekrīt bez atlīdzības piedalīties ekspertu grupā, kas palīdz Komisijai, ir samazinājies. |
| --- | --- |

(5)

Ar Komisijas Lēmumu 2009/427/EK (3) tika izveidota ekspertu grupa Padomes Regulas (EK) Nr. 834/2007 (4) vajadzībām. Minētā grupa ir sniegusi atzinumus par dažu kategoriju vielām un līdzekļiem, ko izmanto bioloģiskajā ražošanā. Lēmumus par minēto vielu atļaušanu vairākkārt atlika pieejamu ekspertu trūkuma dēļ. Ņemot vērā jauno tiesisko satvaru, kas noteikts Regulā (ES) 2018/848, turpmāk būs jāizvērtē vairāk vielu kategoriju, konkrētāk, tīrīšanas un dezinfekcijas vielas, kā arī specifiskus un inovatīvus paņēmienus un metodes, ko izmanto pārtikas pārstrādē. Tāpēc pieprasīto atzinumu skaits ir ievērojami palielinājies, bet pieejamo ekspertu skaits, kuri piekrīt bez atlīdzības piedalīties ekspertu grupā, kas palīdz Komisijai, ir samazinājies.

| (6) | Jaunās ekspertu grupas uzdevums būtu sniegt Komisijai atzinumus par tehniskajiem dokumentiem saistībā ar tādu līdzekļu, vielu un paņēmienu atļaušanu, kurus paredzēts izmantot bioloģiskajā lauksaimniecībā un pārstrādē, kā arī saistībā ar citiem bioloģiskās ražošanas noteikumiem un citiem bioloģiskās ražošanas tehniskajiem jautājumiem. Minētajiem atzinumiem ir neatsverama loma Savienības bioloģiskās ražošanas politikas un tiesību aktu izstrādē un uzraudzībā un jo īpaši tad, kad Komisijai jāpieņem tādi īstenošanas akti, kas minēti Regulas (ES) 2018/848 16. panta 3. punktā, 17. panta 3. punktā un 24. panta 9. punktā. Bez neatkarīgu ekspertu sniegtām neatkarīgām konsultācijām minētā Savienības politika savus mērķus nevarēs sasniegt. Tāpēc papildus izdevumu atlīdzinājumam minētās grupas locekļiem būtu jāsaņem īpašas piemaksas, kas ir samērīgas ar viņiem uzticētajiem konkrētajiem uzdevumiem un ir saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

(6)

Jaunās ekspertu grupas uzdevums būtu sniegt Komisijai atzinumus par tehniskajiem dokumentiem saistībā ar tādu līdzekļu, vielu un paņēmienu atļaušanu, kurus paredzēts izmantot bioloģiskajā lauksaimniecībā un pārstrādē, kā arī saistībā ar citiem bioloģiskās ražošanas noteikumiem un citiem bioloģiskās ražošanas tehniskajiem jautājumiem. Minētajiem atzinumiem ir neatsverama loma Savienības bioloģiskās ražošanas politikas un tiesību aktu izstrādē un uzraudzībā un jo īpaši tad, kad Komisijai jāpieņem tādi īstenošanas akti, kas minēti Regulas (ES) 2018/848 16. panta 3. punktā, 17. panta 3. punktā un 24. panta 9. punktā. Bez neatkarīgu ekspertu sniegtām neatkarīgām konsultācijām minētā Savienības politika savus mērķus nevarēs sasniegt. Tāpēc papildus izdevumu atlīdzinājumam minētās grupas locekļiem būtu jāsaņem īpašas piemaksas, kas ir samērīgas ar viņiem uzticētajiem konkrētajiem uzdevumiem un ir saskaņā ar starptautiskajiem standartiem.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (5) 6. panta a) punktā pasākumiem, kas saistīti ar tehnisko un administratīvo palīdzību, ir paredzēts finansējums. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (5) 6. panta a) punktā pasākumiem, kas saistīti ar tehnisko un administratīvo palīdzību, ir paredzēts finansējums.

| (8) | Jāizstrādā noteikumi par to, kā grupas locekļi izpauž informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Jāizstrādā noteikumi par to, kā grupas locekļi izpauž informāciju.

| (9) | Persondati jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (6). |
| --- | --- |

(9)

Persondati jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (6).

| (10) | Lēmums 2009/427/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(10)

Lēmums 2009/427/EK būtu jāatceļ,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Priekšmets

Ar šo izveido Bioloģiskās ražošanas tehnisko konsultāciju ekspertu grupu (“grupa”).

2. pants

Uzdevumi

Grupas uzdevumi ir šādi:

| (a) | palīdzēt Komisijai novērtēt bioloģiskās ražošanas tehniskos jautājumus, kā arī to, vai kādus konkrētus līdzekļus, vielas, metodes un paņēmienus drīkst izmantot bioloģiskajā ražošanā, ņemot vērā Regulā (ES) 2018/848 noteiktos mērķus un principus un bioloģiskās ražošanas politikas papildmērķus; |
| --- | --- |

(a)

palīdzēt Komisijai novērtēt bioloģiskās ražošanas tehniskos jautājumus, kā arī to, vai kādus konkrētus līdzekļus, vielas, metodes un paņēmienus drīkst izmantot bioloģiskajā ražošanā, ņemot vērā Regulā (ES) 2018/848 noteiktos mērķus un principus un bioloģiskās ražošanas politikas papildmērķus;

| (b) | palīdzēt Komisijai pilnveidot spēkā esošos noteikumus un izstrādāt jaunus noteikumus saistībā ar Regulu (ES) 2018/848; |
| --- | --- |

(b)

palīdzēt Komisijai pilnveidot spēkā esošos noteikumus un izstrādāt jaunus noteikumus saistībā ar Regulu (ES) 2018/848;

| (c) | bioloģiskās ražošanas tehniskajos jautājumos veicināt pieredzes un labas prakses apmaiņu. |
| --- | --- |

(c)

bioloģiskās ražošanas tehniskajos jautājumos veicināt pieredzes un labas prakses apmaiņu.

3. pants

Konsultēšanās

1.   Ar ekspertu grupu Komisija var konsultēties visos jautājumos, kuri attiecas uz bioloģisko ražošanu.

2.   Grupas priekšsēdētājs var ieteikt Komisijai par kādu konkrētu jautājumu apspriesties ar grupu.

4. pants

Locekļi un to iecelšana

1.   Grupā ir ne vairāk kā 13 locekļu.

2.   Locekļus amatā ieceļ kā privātpersonas; viņi rīkojas neatkarīgi un sabiedrības interesēs.

3.   Locekļi, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi piedalīties grupas apspriedēs vai kuri pēc Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (AGRI ĢD) domām neatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 339. panta nosacījumiem, vai kuri atkāpjas, vairs nepieder pie grupas un līdz savu pilnvaru termiņa beigām var tikt aizstāti.

5. pants

Atlase

1.   Grupas locekļus izraugās, izmantojot publisku uzaicinājumu iesniegt pieteikumus; šis uzaicinājums publicējams Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (“Ekspertu grupu reģistrs”). Uzaicinājumu iesniegt pieteikumus var publicēt arī ar citiem līdzekļiem, piemēram, attiecīgajās tīmekļvietnēs. Uzaicinājumā iesniegt pieteikumus skaidri norāda atlases kritērijus un vajadzīgās specifiskās zināšanas, kas attiecas uz veicamo darbu. Pieteikumu iesniegšanas minimālais termiņš ir četras nedēļas.

2.   Personas, kuras piesakās par locekļiem, atklāj visus apstākļus, kas var izraisīt interešu konfliktu. Jo īpaši Komisija pieprasa šīm personām kopā ar pieteikumu iesniegt interešu deklarācijas (DOI) veidlapu, kuras pamatā ir ekspertu grupām (7) paredzētā standarta ID veidlapa, un atjauninātu dzīves aprakstu (CV). Lai ekspertu par locekli varētu iecelt kā privātpersonu, jāiesniedz pienācīgi aizpildīta DOI veidlapa. Interešu konfliktus Komisija novērtē saskaņā ar Komisijas horizontālajiem noteikumiem par ekspertu grupām (“horizontālie noteikumi”).

3.   Grupas locekļus ieceļ AGRI ĢD ģenerāldirektors, izvēloties speciālistus, kuri ir kompetenti 2. pantā un 3. panta 1. punktā minētajās jomās un kuri pieteikušies, atbildot uz publisku uzaicinājumu iesniegt pieteikumus.

4.   Pārējos piemērotos kandidātus, kuri ir pieteikušies, atbildot uz publisku uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, bet par grupas locekļiem nav iecelti, iekļauj rezerves sarakstā. Komisija kandidātu vārdus rezerves sarakstā iekļauj tikai ar kandidātu piekrišanu.

5.   Grupas locekļus ieceļ uz atjaunojamu četru gadu pilnvaru termiņu, un viņi drīkst palikt savā amatā tikai trīs pilnvaru termiņus pēc kārtas. Locekļi pilda pienākumus līdz pilnvaru termiņa beigām vai līdz brīdim, kad viņus nomaina saskaņā ar 4. panta 3. punktu.

6. pants

Priekšsēdētājs

AGRI ĢD ieceļ grupas priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus.

7. pants

Darbība

1.   Grupa rīkojas pēc AGRI ĢD pieprasījuma.

2.   Grupas sanāksmes principā notiek Komisijas telpās vai, ja apstākļi to prasa, attālināti. Vienojoties ar AGRI ĢD, grupa ar vienkāršu tās locekļu balsu vairākumu var nolemt, ka atsevišķu sanāksmju norise ir jāieraksta uz datu nesējiem saskaņā ar attiecīgajiem datu aizsardzības noteikumiem.

3.   AGRI ĢD nodrošina sekretariāta pakalpojumus. Grupas un apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties ieinteresēti Komisijas ierēdņi no citām struktūrvienībām.

4.   Vienojoties ar AGRI ĢD, grupa ar vienkāršu tās locekļu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu par atklātām apspriedēm.

5.   Apspriežu protokoliem par visiem darba kārtības punktiem un grupas sniegtajiem atzinumiem jābūt jēgpilniem un pilnīgiem. Protokolus priekšsēdētāja pārraudzībā sagatavo sekretariāts.

6.   Atzinumus, ieteikumus vai ziņojumus grupa parasti pieņem vienprātīgi. Balsojuma gadījumā rezultātu nosaka ar locekļu balsu vienkāršu vairākumu. Locekļiem, kuri balsojuši pret, ir tiesības pieprasīt, lai atzinumiem, ieteikumiem vai ziņojumiem pievieno dokumentu, kurā sniegts viņu nostājas pamatojuma kopsavilkums.

8. pants

Apakšgrupas

1.   AGRI ĢD var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai, pamatojoties uz AGRI ĢD noteiktajiem darba uzdevumiem. Apakšgrupas strādā saskaņā ar horizontālajiem noteikumiem un atskaitās grupai. Kolīdz apakšgrupu uzdevumi izpildīti, tās izformē.

2.   AGRI ĢD apakšgrupu locekļus izraugās no grupas locekļiem vai no 5. panta 4. punktā minētā rezerves saraksta.

9. pants

Pieaicinātie eksperti

AGRI ĢD ad hoc kārtā darbam grupā vai apakšgrupās var pieaicināt ekspertus ar padziļinātām zināšanām kādā darba kārtības jautājumā.

10. pants

Novērotāji

1.   Organizācijām pēc tieša uzaicinājuma, ievērojot horizontālos noteikumus, var piešķirt novērotāja statusu.

2.   Novērotāja statusā ieceltās organizācijas izvirza savus pārstāvjus.

3.   Novērotāju pārstāvji ar priekšsēdētāja piekrišanu var piedalīties grupas apspriedēs un sniegt eksperta padomus. Tomēr viņiem nav balsstiesību, un viņi nevar piedalīties grupas ieteikumu vai padomu formulēšanā.

11. pants

Reglaments

Vienojoties ar AGRI ĢD un pamatojoties uz tā priekšlikumu, grupa ar vienkāršu tās locekļu balsu vairākumu, ievērojot horizontālos noteikumus (8), pieņem reglamentu, kura pamatā ir ekspertu grupu standarta reglaments.

12. pants

Dienesta noslēpums un klasificētas informācijas apstrāde

Uz grupas locekļiem un to pārstāvjiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas pienākums, kas saskaņā ar Līgumiem un to īstenošanas noteikumiem attiecas uz visiem iestāžu locekļiem un to darbiniekiem, kā arī Komisijas drošības noteikumi, kas attiecas uz Savienības klasificētas informācijas aizsardzību un ir noteikti Komisijas Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443 (9) un 2015/444 (10). Ja šis pienākums netiek ievērots, Komisija var veikt attiecīgus pasākumus.

13. pants

Pārredzamība

1.   Grupu un tās apakšgrupas reģistrē Ekspertu grupu reģistrā.

2.   Ekspertu grupu reģistrā publicē šādus datus par grupas un apakšgrupu sastāvu:

| (a) | to personu vārdus un uzvārdus, kas ieceltas kā privātpersonas; |
| --- | --- |

(a)

to personu vārdus un uzvārdus, kas ieceltas kā privātpersonas;

| (b) | novērotāju vārdus un uzvārdus. |
| --- | --- |

(b)

novērotāju vārdus un uzvārdus.

3.   Visus attiecīgos dokumentus, to vidū darba kārtību, protokolus, atzinumus un dalībnieku iesniegtos materiālus dara pieejamus vai nu Ekspertu grupu reģistrā, vai norādot saiti no reģistra uz īpašu tīmekļvietni, kurā atrodama attiecīgā informācija. Piekļuvei īpašajām vietnēm nav vajadzīga lietotāja reģistrācija un nav citādu ierobežojumu. Pirms sanāksmes laikus publicē tās darba kārtību un citus informatīvus dokumentus, un pēc sanāksmes laikus publicē tās protokolu un atzinumus. Izņēmumus no publicēšanas prasības paredz tikai tad, ja uzskata, ka dokumenta izpaušana var kaitēt vispārības vai privātpersonu interešu aizsardzībai, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (11) 4. pantā.

14. pants

Sanāksmju izdevumi

Ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas grupas locekļiem un pieaicinātajiem ekspertiem radušies saistībā ar dalību grupas vai apakšgrupu sanāksmēs, Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem ikgadējā resursu sadales procedūrā piešķirto pieejamo apropriāciju robežās.

15. pants

Īpašas piemaksas

Par sagatavošanas darbu un/vai par dalību grupas darbībā un ar to saistītās sanāksmēs grupas locekļi un pieaicinātie eksperti ir tiesīgi saņemt īpašas piemaksas, kā izklāstīts pielikumā.

16. pants

Atcelšana

Lēmumu 2009/427/EK atceļ.

Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

Briselē, 2021. gada 4. augustā.

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (OV L 150, 14.6.2018., 1. lpp.).

1

(2)  Komisijas Lēmums C(2016) 3301 final (2016. gada 30. maijs), ar ko nosaka horizontālus noteikumus attiecībā uz Komisijas ekspertu grupu izveidi un darbību.

2

(3)  Komisijas Lēmums 2009/427/EK (2009. gada 3. jūnijs), ar ko izveido ekspertu grupu tehnisku padomu sniegšanai par bioloģisko ražošanu (OV L 139, 5.6.2009., 29. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1306/2013 (2013. gada 17. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

6

(7)  Skatīt horizontālo noteikumu 11. pantu un 4. pielikumu.

7

(8)  Skatīt horizontālo noteikumu 17. pantu.

8

(9)  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 (2015. gada 13. marts) par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

9

(10)  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 (2015. gada 13. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tādu izņēmumu nolūks ir aizsargāt sabiedrisko drošību, militāros jautājumus, starptautiskās attiecības, finansiālo, monetāro vai saimniecisko politiku, personas privātumu un neaizskaramību, komerciālās intereses, tiesvedību un juridiskās konsultācijas, inspekcijas/izmeklēšanas/revīzijas un iestādes lēmumu pieņemšanas procesu.

11

---

PIELIKUMS

Īpašas piemaksas

(1)

| Grupas sanāksmes/apakšgrupas sanāksmes | EUR par pilnu dienu  (1) |
| --- | --- |
| Priekšsēdētājs | 450 |
| Priekšsēdētāja vietnieks/referents | 450 |
| Locekļi | 300 |
| Pieaicinātais eksperts | 300 |

Grupas sanāksmes/apakšgrupas sanāksmes

EUR par pilnu dienu  (1)

Priekšsēdētājs

450

Priekšsēdētāja vietnieks/referents

450

Locekļi

300

Pieaicinātais eksperts

300

(2)

Grupas vai apakšgrupas locekļiem ir tiesības saņemt īpašu piemaksu par darbu, ko viņi veic kā referenti, un šī piemaksa ir kompensācija par darbu, kas ārpus sanāksmes laika ieguldīts grupas vai apakšgrupas sanāksmes ziņojuma materiālu sagatavošanā un galīgās redakcijas izstrādē. Šo īpašo piemaksu viņiem izmaksā par katru pilnu darbdienu 450 EUR apmērā, kas atbilst dienas vienības izmaksām.

(3)

Grupas vai apakšgrupas locekļiem un pieaicinātajiem ekspertiem ir tiesības saņemt īpašu piemaksu par darbu, ko viņi veic kā referenti, sniedzot zinātniskus ziņojumus (kopsavilkumi, izpēte, pamatinformācija), lai sagatavotos grupas vai apakšgrupas sanāksmēm, vai rakstot grupas vai apakšgrupas ziņojumu pēc sanāksmēm.

(4)

Kad Komisija pieprasa sagatavošanas darbu, kas sastāv galvenokārt no rakstisku grupas vai apakšgrupas ziņojumu vai atzinumu sagatavošanas, analīzes, kas vajadzīga ietekmes novērtējuma pamatošanai, vai zinātniskās uzraudzības, tā nosaka veicamos uzdevumus, kā arī to izpildes grafiku. Darbdienu skaitu aprēķina, ņemot vērā darba slodzi, kas ir saistīta ar temata sarežģītību, uzdevumu izpildei nepieciešamo laiku, kurš atkarīgs no ievācamo un apstrādājamo datu, zinātniskās literatūras un informācijas apjoma un pieejamības. Tāpēc no turpmāk norādītā orientējošā darbdienu skaita var atkāpties vienīgi pienācīgi pamatotos un ārkārtas gadījumos.

| Orientējošais darbdienu skaits | Pieprasīto uzdevumu veids |
| --- | --- |
| 1–10 dienas | Sagatavošanas darbs (zinātniskie ziņojumi, pētījumi, analīze, kas vajadzīga ietekmes novērtējuma pamatošanai) |
| 4–6 dienas | Ziņojums pēc grupas vai apakšgrupas sanāksmes, EGTOP atzinums |
| 10–30 dienas | Grupas darba zinātniskā uzraudzība un organizēšana ārpus grupas sanāksmēm, jo īpaši Komisijas konsultēšana par vispārējo zinātnisko plānošanu, par neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu, par darba uzdevuma noteikšanu zinātniskajiem ziņojumiem, kā arī apakšgrupas un grupas sanāksmēm, par esošo datu un zinātnisko pētījumu pieejamības nodrošināšanu, lai sagatavotu un koordinētu apakšgrupu sastāvu un sanāksmes, lai sadarbotos ar citām konsultatīvām struktūrām un ieinteresētajām personām un ar Komisijas dienestiem (gan ar Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorātu, gan citiem ģenerāldirektorātiem un Kopīgo pētniecības centru) |

Orientējošais darbdienu skaits

Pieprasīto uzdevumu veids

1–10 dienas

Sagatavošanas darbs (zinātniskie ziņojumi, pētījumi, analīze, kas vajadzīga ietekmes novērtējuma pamatošanai)

4–6 dienas

Ziņojums pēc grupas vai apakšgrupas sanāksmes, EGTOP atzinums

10–30 dienas

Grupas darba zinātniskā uzraudzība un organizēšana ārpus grupas sanāksmēm, jo īpaši Komisijas konsultēšana par vispārējo zinātnisko plānošanu, par neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu, par darba uzdevuma noteikšanu zinātniskajiem ziņojumiem, kā arī apakšgrupas un grupas sanāksmēm, par esošo datu un zinātnisko pētījumu pieejamības nodrošināšanu, lai sagatavotu un koordinētu apakšgrupu sastāvu un sanāksmes, lai sadarbotos ar citām konsultatīvām struktūrām un ieinteresētajām personām un ar Komisijas dienestiem (gan ar Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorātu, gan citiem ģenerāldirektorātiem un Kopīgo pētniecības centru)

Ekspertiem, kas darbojas kā referenti, sniedzot zinātniskus ziņojumus grupas vai apakšgrupas sanāksmju sagatavošanas posmā, vai rakstot ziņojumus pēc grupas vai apakšgrupas sanāksmēm, un priekšsēdētājam, kas veic grupu darba zinātnisko uzraudzību un organizēšanu ārpus grupas sanāksmēm, par katru pilnu darbdienu tiks izmaksāta summa 450 EUR apmērā, kas atbilst dienas vienības izmaksām.

---

(1)  Ja dalība notiek tikai no rīta vai tikai pēcpusdienā, piemaksai jābūt 50 % no pilnas dienas piemaksas.

1

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 26.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 343/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 343/23

---

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

(2021/C 343/04)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu.

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2020. gada 12. maijs |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 86817 |
| Lēmuma Nr. | 041/21/COL |
| EBTA valsts | Norvēģija |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Kompensācijas shēmas lieliem publiskiem pasākumiem pagarinājums un grozījumi saistībā ar Covid-19 |
| Juridiskais pamats | Parlamenta lēmums, ar kuru atļauj shēmu un paredz tās galvenos nosacījumus, un Norvēģijas Tirdzniecības, rūpniecības un zivsaimniecības ministrijas piešķīruma vēstule uzņēmumam “Innovasjon Norge” |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Kompensācija par ārkārtēja notikuma izraisītu kaitējumu |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | 260 miljoni NOK |
| Atbalsta intensitāte | 60 % |
| Ilgums | Līdz 2021. gada 31. decembrim |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Innovasjon Norge |
| Pb. 448 Sentrum |
| Akersgata 13 |
| N-0104 Oslo |
| NORVĒĢIJA |

Lēmuma pieņemšanas datums

2020. gada 12. maijs

Lietas Nr.

86817

Lēmuma Nr.

041/21/COL

EBTA valsts

Norvēģija

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Kompensācijas shēmas lieliem publiskiem pasākumiem pagarinājums un grozījumi saistībā ar Covid-19

Juridiskais pamats

Parlamenta lēmums, ar kuru atļauj shēmu un paredz tās galvenos nosacījumus, un Norvēģijas Tirdzniecības, rūpniecības un zivsaimniecības ministrijas piešķīruma vēstule uzņēmumam “Innovasjon Norge”

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kompensācija par ārkārtēja notikuma izraisītu kaitējumu

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

260 miljoni NOK

Atbalsta intensitāte

60 %

Ilgums

Līdz 2021. gada 31. decembrim

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Innovasjon Norge

Pb. 448 Sentrum

Akersgata 13

N-0104 Oslo

NORVĒĢIJA

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālās informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 343/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 343/24

---

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

(2021/C 343/05)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu.

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2021. gada 10. maijs |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 86805 |
| Lēmuma Nr. | 037/20/COL |
| EBTA valsts | Islande |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Covid-19 grozījumi un slēgšanas dotāciju un noturības dotāciju shēmu pagarināšana |
| Juridiskais pamats | Leģislatīvais akts, ar ko groza aktu Nr. 38/2020 un aktu Nr. 160/2020 |
| Pasākuma veids | Shēmas |
| Mērķis | Veicināt to uzņēmumu saimnieciskās darbības turpināšanu, kuri ir zaudējuši ienākumus Covid-19 pandēmijas un to ierobežošana pasākumu laikā, kurus piemēro ar mērķi apturēt vīrusa izplatīšanos |
| Atbalsta veids | Tiešās dotācijas |
| Budžets | Noturības dotāciju shēma: aplēstais budžets 20,5 miljardi ISK
  Slēgšanas dotāciju shēma: aplēstais budžets 1 miljards ISK un maksimālais budžets 2 miljardi ISK |
| Ilgums | Noturības dotāciju shēma: 2021. gada 31. decembris
  Slēgšanas dotāciju shēma: 2021. gada 30. septembris |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Iceland Revenue and Customs [Islandes Ieņēmumu un muitas dienests] |
| Tryggvagata 19 |
| 101 Reykjavik |
| ISLANDE |

Lēmuma pieņemšanas datums

2021. gada 10. maijs

Lietas Nr.

86805

Lēmuma Nr.

037/20/COL

EBTA valsts

Islande

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Covid-19 grozījumi un slēgšanas dotāciju un noturības dotāciju shēmu pagarināšana

Juridiskais pamats

Leģislatīvais akts, ar ko groza aktu Nr. 38/2020 un aktu Nr. 160/2020

Pasākuma veids

Shēmas

Mērķis

Veicināt to uzņēmumu saimnieciskās darbības turpināšanu, kuri ir zaudējuši ienākumus Covid-19 pandēmijas un to ierobežošana pasākumu laikā, kurus piemēro ar mērķi apturēt vīrusa izplatīšanos

Atbalsta veids

Tiešās dotācijas

Budžets

Noturības dotāciju shēma: aplēstais budžets 20,5 miljardi ISK

Slēgšanas dotāciju shēma: aplēstais budžets 1 miljards ISK un maksimālais budžets 2 miljardi ISK

Ilgums

Noturības dotāciju shēma: 2021. gada 31. decembris

Slēgšanas dotāciju shēma: 2021. gada 30. septembris

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Iceland Revenue and Customs [Islandes Ieņēmumu un muitas dienests]

Tryggvagata 19

101 Reykjavik

ISLANDE

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālās informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 343/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 343/25

---

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

(2021/C 343/06)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu.

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2021. gada 11. maijs |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 86811 |
| Lēmuma Nr. | 039/21/COL |
| EBTA valsts | Islande |
| Nosaukums: | Covid-19 grozījumi digitālo dāvanu vaučeru shēmā |
| Juridiskais pamats | Leģislatīvais akts, ar ko groza aktu Nr. 54/2020 par digitālajiem vaučeriem (lög um ferðagjöf) |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Palielināt iekšzemes pieprasījumu pēc tūrisma pakalpojumiem, tādējādi sniedzot labumu tūrisma pakalpojumu nozarei |
| Atbalsta veids | Dotācijas (netiešais atbalsts) |
| Budžets | 1,4 miljardi ISK |
| Ilgums | no 2021. gada 1. jūnija līdz 2021. gada 31. augustam |
| Tautsaimniecības nozares | Tūrisms |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Finanšu un ekonomikas lietu ministrija |
| Arnarhvoli við Lindargötu |
| 101 Reykjavik |
| ISLANDE |

Lēmuma pieņemšanas datums

2021. gada 11. maijs

Lietas Nr.

86811

Lēmuma Nr.

039/21/COL

EBTA valsts

Islande

Nosaukums:

Covid-19 grozījumi digitālo dāvanu vaučeru shēmā

Juridiskais pamats

Leģislatīvais akts, ar ko groza aktu Nr. 54/2020 par digitālajiem vaučeriem (lög um ferðagjöf)

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Palielināt iekšzemes pieprasījumu pēc tūrisma pakalpojumiem, tādējādi sniedzot labumu tūrisma pakalpojumu nozarei

Atbalsta veids

Dotācijas (netiešais atbalsts)

Budžets

1,4 miljardi ISK

Ilgums

no 2021. gada 1. jūnija līdz 2021. gada 31. augustam

Tautsaimniecības nozares

Tūrisms

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Finanšu un ekonomikas lietu ministrija

Arnarhvoli við Lindargötu

101 Reykjavik

ISLANDE

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālās informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 343/26

---

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

(2021/C 343/07)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu.

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2021. gada 12. maijs |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 86812 |
| Lēmuma Nr. | 040/21/COL |
| EBTA valsts | Norvēģija |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Ar Covid-19 saistīti grozījumi tūrisma nozares uzņēmumiem paredzētajā likviditātes atbalsta dotāciju shēmā un tās pagarināšana |
| Juridiskais pamats | Parlamenta lēmums, ar ko atļauj grozījumus un pagarinājumu, un Tirdzniecības, rūpniecības un zivsaimniecības ministrijas vēstule par papildu uzdevumu piešķiršanu uzņēmumam “Innovasjon Norge”. |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Nodrošināt piekļuvi likviditātei uzņēmumiem, kuri saskaras ar pēkšņu likviditātes trūkumu sakarā ar Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz ekonomiku. |
| Atbalsta veids | Dotācijas |
| Budžets | 1 550  miljoni NOK |
| Atbalsta intensitāte | Maziem un vidējiem uzņēmumiem – līdz 80 % no attiecināmajām izmaksām. Lieliem uzņēmumiem – līdz 70 % no attiecināmajām izmaksām. Attiecībā uz izmaksām par projekta īstenošanai nepieciešamajiem materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem – ne vairāk kā 50 %. |
| Ilgums | 12.5.2021.-31.12.2021. |
| Tautsaimniecības nozares | NACE 49, 50, 51, 55, 56, 74.903, 77, 79, 82.3, 90, 91 un 93. |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Innovasjon Norge |
| Akersgata 13 |
| N-0104 Oslo |
| NORVĒĢIJA |
| Pb. 448 Sentrum |

Lēmuma pieņemšanas datums

2021. gada 12. maijs

Lietas Nr.

86812

Lēmuma Nr.

040/21/COL

EBTA valsts

Norvēģija

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Ar Covid-19 saistīti grozījumi tūrisma nozares uzņēmumiem paredzētajā likviditātes atbalsta dotāciju shēmā un tās pagarināšana

Juridiskais pamats

Parlamenta lēmums, ar ko atļauj grozījumus un pagarinājumu, un Tirdzniecības, rūpniecības un zivsaimniecības ministrijas vēstule par papildu uzdevumu piešķiršanu uzņēmumam “Innovasjon Norge”.

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Nodrošināt piekļuvi likviditātei uzņēmumiem, kuri saskaras ar pēkšņu likviditātes trūkumu sakarā ar Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz ekonomiku.

Atbalsta veids

Dotācijas

Budžets

1 550  miljoni NOK

Atbalsta intensitāte

Maziem un vidējiem uzņēmumiem – līdz 80 % no attiecināmajām izmaksām. Lieliem uzņēmumiem – līdz 70 % no attiecināmajām izmaksām. Attiecībā uz izmaksām par projekta īstenošanai nepieciešamajiem materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem – ne vairāk kā 50 %.

Ilgums

12.5.2021.-31.12.2021.

Tautsaimniecības nozares

NACE 49, 50, 51, 55, 56, 74.903, 77, 79, 82.3, 90, 91 un 93.

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Innovasjon Norge

Akersgata 13

N-0104 Oslo

NORVĒĢIJA

Pb. 448 Sentrum

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālās informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 343/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 343/27

---

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

(2021/C 343/08)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu.

| Lēmuma pieņemšanas datums | 18.5.2021. |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 86828 |
| Lēmuma Nr. | 042/21/COL |
| EBTA valsts | Norvēģija |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Grozījumi atbalsta shēmā brīvprātīgā darba sektora organizācijām saistībā ar Covid-19 |
| Juridiskais pamats | Grozītie noteikumi shēmā, ar ko atbalsta brīvprātīgā darba sektora organizācijas |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Nodrošināt likviditāti brīvprātīgo organizācijām un tādējādi stimulēt aktivitāti un palīdzēt brīvprātīgo organizācijām pārvarēt pašreizējo Covid-19 krīzi |
| Atbalsta veids | Tiešās dotācijas |
| Budžets | 1155 miljoni NOK |
| Atbalsta intensitāte | — | Pieteikuma iesniedzēji var saņemt dotāciju 70 % apmērā attiecībā uz papildu izmaksām, kas saistītas ar aktivitāšu izstrādi un/vai pielāgošanu |

Lēmuma pieņemšanas datums

18.5.2021.

Lietas Nr.

86828

Lēmuma Nr.

042/21/COL

EBTA valsts

Norvēģija

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Grozījumi atbalsta shēmā brīvprātīgā darba sektora organizācijām saistībā ar Covid-19

Juridiskais pamats

Grozītie noteikumi shēmā, ar ko atbalsta brīvprātīgā darba sektora organizācijas

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Nodrošināt likviditāti brīvprātīgo organizācijām un tādējādi stimulēt aktivitāti un palīdzēt brīvprātīgo organizācijām pārvarēt pašreizējo Covid-19 krīzi

Atbalsta veids

Tiešās dotācijas

Budžets

1155 miljoni NOK

Atbalsta intensitāte

—

Pieteikuma iesniedzēji var saņemt dotāciju 70 % apmērā attiecībā uz papildu izmaksām, kas saistītas ar aktivitāšu izstrādi un/vai pielāgošanu

| — | Pasākumiem un citām konkrētām aktivitātēm, kas notiek, kā plānots, pieteikuma iesniedzēji var saņemt dotāciju 70 % apmērā no attiecināmajām izmaksām |
| --- | --- |

—

Pasākumiem un citām konkrētām aktivitātēm, kas notiek, kā plānots, pieteikuma iesniedzēji var saņemt dotāciju 70 % apmērā no attiecināmajām izmaksām

| — | Par atceltiem pasākumiem un citām konkrētām aktivitātēm pieteikuma iesniedzēji var saņemt dotāciju 50 % apmērā no attiecināmajām izmaksām |
| --- | --- |

—

Par atceltiem pasākumiem un citām konkrētām aktivitātēm pieteikuma iesniedzēji var saņemt dotāciju 50 % apmērā no attiecināmajām izmaksām

Ilgums

18.5.2021.—31.12.2021.

Tautsaimniecības nozares

Brīvprātīgā darba sektors

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Lotteri- og stiftelsestilsynet/Norwegian [Norvēģijas Azartspēļu un fondu iestāde] |
| --- |
| P.O. Box 800 |
| N-6805 Førde |
| NORVĒĢIJA |

Lotteri- og stiftelsestilsynet/Norwegian [Norvēģijas Azartspēļu un fondu iestāde]

P.O. Box 800

N-6805 Førde

NORVĒĢIJA

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālās informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 343/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 343/28

---

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

(2021/C 343/09)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu.

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2020. gada 20. maijs |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 86839 |
| Lēmuma Nr. | 051/21/COL |
| EBTA valsts | Norvēģija |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Atbalsta shēma attiecībā uz zaudētiem krājumiem saistībā ar Covid-19 |
| Juridiskais pamats | Grozītie noteikumi, ar ko papildina un izpilda Likumu par pagaidu atbalsta shēmu uzņēmumiem, kuru apgrozījums pēc 2020. gada augusta ir būtiski samazinājies (vēl nav pieņemti). |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Kompensēt zaudētos krājumus restorāniem, kafejnīcām, bāriem un viesnīcām, kas piedāvā ēdienu tiem klientiem, kas nav viesnīcas viesi, un ziedu mazumtirgotājiem. |
| Atbalsta veids | Tiešās dotācijas |
| Budžets | 25 miljoni NOK |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Ilgums | 2021. gada 9. jūnijs – 2021. gada 31. decembris |
| Tautsaimniecības nozares | Ēdināšanas pakalpojumu sniedzēji un ziedu mazumtirgotāji |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Brønnøysundregistrene |
| Postboks 900 |
| N-8910 Brønnøysund |
| Norvēģija |

Lēmuma pieņemšanas datums

2020. gada 20. maijs

Lietas Nr.

86839

Lēmuma Nr.

051/21/COL

EBTA valsts

Norvēģija

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Atbalsta shēma attiecībā uz zaudētiem krājumiem saistībā ar Covid-19

Juridiskais pamats

Grozītie noteikumi, ar ko papildina un izpilda Likumu par pagaidu atbalsta shēmu uzņēmumiem, kuru apgrozījums pēc 2020. gada augusta ir būtiski samazinājies (vēl nav pieņemti).

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Kompensēt zaudētos krājumus restorāniem, kafejnīcām, bāriem un viesnīcām, kas piedāvā ēdienu tiem klientiem, kas nav viesnīcas viesi, un ziedu mazumtirgotājiem.

Atbalsta veids

Tiešās dotācijas

Budžets

25 miljoni NOK

Atbalsta intensitāte

100 %

Ilgums

2021. gada 9. jūnijs – 2021. gada 31. decembris

Tautsaimniecības nozares

Ēdināšanas pakalpojumu sniedzēji un ziedu mazumtirgotāji

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Brønnøysundregistrene

Postboks 900

N-8910 Brønnøysund

Norvēģija

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālās informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

| 26.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 343/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 343/29

---

SÝN hf. 2021. gada 9. jūlija prasība pret EBTA Uzraudzības iestādi

(Lieta E-4/21)

(2021/C 343/10)

Sýn hf., ko pārstāv advokāte Dóra Sif Tynes, (ADVEL, Kalkofnsvegur 2, 101 Reikjavīka, Islande), 2021. gada 9. jūlijā cēla prasību EBTA Tiesā pret EBTA Uzraudzības iestādi.

Sýn hf. lūdz EBTA Tiesu:

| 1. | anulēt EBTA Uzraudzības iestādes 2021. gada 26. marta Lēmumu Nr. 023/21/COL par atbalstu Farice ehf. investīcijām trešajā zemūdens kabelī; |
| --- | --- |

1.

anulēt EBTA Uzraudzības iestādes 2021. gada 26. marta Lēmumu Nr. 023/21/COL par atbalstu Farice ehf. investīcijām trešajā zemūdens kabelī;

| 2. | uzlikt par pienākumu EBTA Uzraudzības iestādei segt tiesāšanās izdevumus pilnā apmērā. |
| --- | --- |

2.

uzlikt par pienākumu EBTA Uzraudzības iestādei segt tiesāšanās izdevumus pilnā apmērā.

Juridiskā un faktiskā pamatinformācija un prasības juridiskais pamats.

| — | Sýn (“prasītājs”) ir elektronisko sakaru un plašsaziņas līdzekļu uzņēmums, kas darbojas visos telesakaru un apraides tirgos Islandē, un kura juridiskā adrese ir Suðurlandsbraut 8, Reikjavīkā. Uzņēmums aizsākās ar Íslandssími hf. un Tal hf. izveidi 90. gadu beigās pēc telesakaru pakalpojumu sniegšanas liberalizācijas Islandē. Prasītājs sniedz visaptverošus elektronisko sakaru pakalpojumus, tostarp datu centra pakalpojumus, izmantojot zīmolu Vodafone, ar Vodafone Group plc. noslēgtā partnerības nolīguma ietvaros. |
| --- | --- |

—

Sýn (“prasītājs”) ir elektronisko sakaru un plašsaziņas līdzekļu uzņēmums, kas darbojas visos telesakaru un apraides tirgos Islandē, un kura juridiskā adrese ir Suðurlandsbraut 8, Reikjavīkā. Uzņēmums aizsākās ar Íslandssími hf. un Tal hf. izveidi 90. gadu beigās pēc telesakaru pakalpojumu sniegšanas liberalizācijas Islandē. Prasītājs sniedz visaptverošus elektronisko sakaru pakalpojumus, tostarp datu centra pakalpojumus, izmantojot zīmolu Vodafone, ar Vodafone Group plc. noslēgtā partnerības nolīguma ietvaros.

| — | Islandes un Fēru Salu puses 2002. gadā izveidoja Farice hf., lai sagatavotu, izbūvētu un ekspluatētu zemūdens elektronisko sakaru kabeļu sistēmu, kas nodrošina starptautisko savienojamību starp Islandi, Fēru salām un Apvienoto Karalisti. |
| --- | --- |

—

Islandes un Fēru Salu puses 2002. gadā izveidoja Farice hf., lai sagatavotu, izbūvētu un ekspluatētu zemūdens elektronisko sakaru kabeļu sistēmu, kas nodrošina starptautisko savienojamību starp Islandi, Fēru salām un Apvienoto Karalisti.

| — | Šis pieteikums ir prasība atcelt EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu Nr. 023/21/COL (“apstrīdētais lēmums”). Apstrīdētais lēmums tika pieņemts 2021. gada 26. martā pēc Islandes iestāžu paziņojuma, kas tika iesniegts 2021. gada 23. martā. |
| --- | --- |

—

Šis pieteikums ir prasība atcelt EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu Nr. 023/21/COL (“apstrīdētais lēmums”). Apstrīdētais lēmums tika pieņemts 2021. gada 26. martā pēc Islandes iestāžu paziņojuma, kas tika iesniegts 2021. gada 23. martā.

| — | Prasītājs lūdz atcelt apstrīdēto lēmumu, pamatojoties uz to, ka EBTA Uzraudzības iestāde:






  — | neizpildīja savu pienākumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu EBTA valstu Nolīgumā par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“SCA”) izveidi, jo tai būtu bijis jābūt šaubām par pasākuma saderību ar EEZ līgumu; |
| --- | --- | --- |

—

Prasītājs lūdz atcelt apstrīdēto lēmumu, pamatojoties uz to, ka EBTA Uzraudzības iestāde:

—

neizpildīja savu pienākumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu EBTA valstu Nolīgumā par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“SCA”) izveidi, jo tai būtu bijis jābūt šaubām par pasākuma saderību ar EEZ līgumu;

| — | neizpildīja savus pienākumus saskaņā ar SCA 16. pantu, proti, sniegt pienācīgu pamatojumu. |
| --- | --- |

—

neizpildīja savus pienākumus saskaņā ar SCA 16. pantu, proti, sniegt pienācīgu pamatojumu.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 26.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 343/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 343/30

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 343/11)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 5. punktu (1).

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Régnié”

PDO-FR-A0912-AM02

Paziņojuma datums: 2021. gada 7. jūnijs

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Ģeogrāfiskais apgabals

I nodaļas IV iedaļas 1. punktā pēc vārdiem “Ronas departamenta pašvaldības teritorijā” ir pievienoti vārdi “pamatojoties uz oficiālo 2019. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru”.

Šis redakcionālais grozījums ļauj identificēt ģeogrāfisko apgabalu, atsaucoties uz oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora 2019. gada redakciju; oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru atjaunina Nacionālais statistikas un ekonomikas pētījumu institūts (INSEE), un tajā ir juridiski definēts ģeogrāfiskais apgabals.

Ģeogrāfiskā apgabala robežas nav mainītas.

Vārdi “tiek veikta” ir aizstāti ar vārdu “notiek”.

Lai iekļautu šīs izmaiņas, ir grozīts vienotā dokumenta 6. punkts.

Pievienots arī teikums ar informāciju par to, ka uz ģeogrāfisko apgabalu attiecināmie kartogrāfiskie dokumenti ir pieejami INAO tīmekļvietnē.

Šis grozījums neietekmē vienoto dokumentu.

2.   Tiešās apkaimes apgabals

I nodaļas IV iedaļas 3. punktā pēc vārdiem “šādu pašvaldību teritorija” ir pievienoti vārdi “pamatojoties uz oficiālo 2019. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru”.

Pievienota atsauce uz oficiālo 2019. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru un atjaunināts pašvaldību saraksts. Pievienots arī datums, kurā Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta (Institut national de l’origine et de la qualité) kompetentā valsts komiteja ir apstiprinājusi aizsargātā nosaukuma ģeogrāfisko apgabalu. Ar šiem grozījumiem tiek mainīts formulējums, bet tie neietekmē attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala robežu. Tie jāizdara tāpēc, ka pašvaldības vai to daļas ir tikušas apvienotas un atdalītas vai mainījies to nosaukums.

Jaunais formulējums nodrošina, ka specifikācijā joprojām ir precīzi uzskaitītas ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpstošās pašvaldību teritorijas.

Attiecīgi ir grozīta vienotā dokumenta sadaļa “Papildu nosacījumi”.

3.   Noteikumi attiecībā uz nogatavināšanu

I nodaļas IX iedaļas 2. punktā datums “1. martam” aizstāts ar datumu “15. janvārim”.

Minimālā vīnu nogatavināšanas perioda beigu datums no 1. marta nākamajā gadā pēc ražas novākšanas gada ir pārcelts uz 15. janvāri nākamajā gadā pēc ražas novākšanas gada. Tas saistīts ar to, ka klimata pārmaiņu rezultātā arvien biežākas kļūst agrīnās ražas, kas tādējādi ļauj agrāk pabeigt vīndarības procesu.

Minimālā nogatavināšanas perioda beigu datuma pārcelšana neietekmē no šiem vīnogulājiem iegūto vīnu kvalitāti. Vīndārzā un vīna darītavā izmantotās metodes tiek izraudzītas ar mērķi saglabāt šajās nabadzīgajās augsnēs audzētās vīnogu šķirnes “Gamay N” aromātisko potenciālu. Izmantojot šīs metodes, iegūst augļainus jaunvīnus.

Grozīts vienotā dokumenta 5. punkts. Vīndarības metodes

4.   Laišana tirgū pārdošanai patērētājiem

I nodaļas IX iedaļas 5. punktā datums “15. martam” ir aizstāta ar datumu “1. februārim”.

Tā kā ir pārcelts minimālā nogatavināšanas perioda beigu datums, no 15. marta uz 1. februāri ir pārcelts arī datums, no kura vīnus var laist tirgū pārdošanai patērētājiem.

Šā grozījuma dēļ izmaiņas vienotajā dokumentā nav vajadzīgas.

5.   Transportēšana starp apstiprinātajām noliktavām

Svītrots I nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz datumu, no kura atļauta vīnu transportēšana starp apstiprinātām noliktavām.

Ir saīsināts minimālais nogatavināšanas periods un pārcelts datums, no kura vīni tiek laisti tirgū. Tāpēc vīnus starp operatoriem jāļauj transportēt drīzāk. Nav vajadzības noteikt agrāku datumu, līdz kuram vīnus nevar transportēt.

Tāpēc ir grozīts I nodaļas IX iedaļas 5. punkta virsraksts, svītrojot vārdus “produktu transportēšana un”.

Šie specifikācijas grozījumi neietekmē vienoto dokumentu.

6.   Pārejas pasākumi

Specifikācijas I nodaļas XI iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā pirms vārdiem “līdz 2034. gada ražai (ieskaitot)” ir pievienoti vārdi “ne vēlāk kā”, lai precīzāk raksturotu šā pasākuma nosacījumus.

Svītrots 3. punkts, jo attiecīgais īpašais pasākums vairs nav spēkā.

Šie specifikācijas grozījumi neietekmē vienoto dokumentu.

7.   Jautājumi attiecībā uz specifikācijas uzraudzību

| — | Operatorus tagad uzrauga sertifikācijas struktūra. Specifikācijas II nodaļas attiecīgajos punktos vārdi “pārbaudes plāns” ir aizstāti ar vārdiem “uzraudzības plāni”.
  Šis grozījums neietekmē vienoto dokumentu. |
| --- | --- |

—

Operatorus tagad uzrauga sertifikācijas struktūra. Specifikācijas II nodaļas attiecīgajos punktos vārdi “pārbaudes plāns” ir aizstāti ar vārdiem “uzraudzības plāni”.

Šis grozījums neietekmē vienoto dokumentu.

| — | Atsauces uz pārbaudes struktūru
  Grozījumi III nodaļas II iedaļā: noteikumi par šīs iedaļas formulējumu tika grozīti pēc specifikācijas apstiprināšanas 2011. gada decembrī. Mērķis bija svītrot pilnās atsauces uz pārbaudes iestādi, ja uzraudzību veic sertifikācijas struktūra.
  Šis grozījums neietekmē vienoto dokumentu. |
| --- | --- |

—

Atsauces uz pārbaudes struktūru

Grozījumi III nodaļas II iedaļā: noteikumi par šīs iedaļas formulējumu tika grozīti pēc specifikācijas apstiprināšanas 2011. gada decembrī. Mērķis bija svītrot pilnās atsauces uz pārbaudes iestādi, ja uzraudzību veic sertifikācijas struktūra.

Šis grozījums neietekmē vienoto dokumentu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Régnié

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīnu apraksts

Īss apraksts

Šis ir sausi, nedzirkstoši sarkanvīni.

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija vīnos ir 10,5 %.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13 %.

Iepildīšanas laikā maksimālais ābolskābes saturs vīnos ir 0,4 grami uz litru.

Gatavie vīni, kurus var nodot patēriņam, atbilst šādam analītiskajam standartam:

maksimālais fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs — 3 grami uz litru.

ES noteikumos paredzētie standarti attiecas uz maksimālo kopējo spirta saturu, minimālo faktisko spirta saturu, minimālo kopējo skābumu un maksimālo kopējo sēra dioksīda saturu.

Jaunvīni ir skaistā purpursarkanā krāsā, kas laika gaitā kļūst par granātsarkanu krāsu. Smaržas ziņā tiem bieži piemīt ziedu, kā arī sarkano augļu nianses, un laika gaitā tie iegūst garšvielu nianses.

Garšas ziņā vīni ir spēcīgi, bet tajos jūtama izsmalcinātība un bagātīgs maigums. Tie ir ļoti augļaini.

Vispārīgās analītiskās īpašības

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 14,17 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

14,17

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

1.   Īpašā vīndarības metode

| — | Koksnes gabalu izmantošana nav atļauta. |
| --- | --- |

—

Koksnes gabalu izmantošana nav atļauta.

| — | Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13 %. |
| --- | --- |

—

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13 %.

| — | Atļauti reduktīvi bagātināšanas paņēmieni ūdens satura pazemināšanai, nepārsniedzot 10 % koncentrāciju. |
| --- | --- |

—

Atļauti reduktīvi bagātināšanas paņēmieni ūdens satura pazemināšanai, nepārsniedzot 10 % koncentrāciju.

| — | Vīni jāiztur vismaz līdz 15. janvārim nākamajā gadā pēc vīnogu ražas novākšanas.
  Līdztekus šeit iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības metožu ziņā jāievēro arī ES līmenī noteiktās un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa (Code rural et de la pêche maritime) prasības. |
| --- | --- |

—

Vīni jāiztur vismaz līdz 15. janvārim nākamajā gadā pēc vīnogu ražas novākšanas.

Līdztekus šeit iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības metožu ziņā jāievēro arī ES līmenī noteiktās un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa (Code rural et de la pêche maritime) prasības.

2.   Audzēšanas metode

Stādījumu biezība

Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 6 000 vīnkoku uz hektāru.

Rindstarpu platums ir 2,1 metrs vai mazāks. Attālums starp augiem vienā rindā ir vismaz 0,8 metri.

Ja tiek saglabāta minimālā biezība — 6 000 vīnkoku uz hektāru —, mehanizācijas nolūkā rindstarpu platums drīkst būt ne lielāks kā 3 metri.

Noteikumi par apgriešanu

| — | Apgriešanu pabeidz līdz 15. maijam. |
| --- | --- |

—

Apgriešanu pabeidz līdz 15. maijam.

| — | Vīnus ražo no vīnogulājiem, kuriem augļzarus apgriež un vainagu veido kausa, vēdekļa vai vienkārša vai dubulta Royat kordona, vai Charmet veidā. Uz katra vīnkoka ir ne vairāk kā desmit vīnstīgu pumpuru. |
| --- | --- |

—

Vīnus ražo no vīnogulājiem, kuriem augļzarus apgriež un vainagu veido kausa, vēdekļa vai vienkārša vai dubulta Royat kordona, vai Charmet veidā. Uz katra vīnkoka ir ne vairāk kā desmit vīnstīgu pumpuru.

| — | Uz katra vīnkoka ir trīs līdz pieci augļzari ar ne vairāk kā diviem vīnstīgu pumpuriem. Atjaunošanas nolūkā uz katra vīnkoka var uzpotēt arī augļzaru ar ne vairāk kā diviem vīnstīgu pumpuriem, kas nogriezts no ūdenszara, kurš izaudzis no vecā koka. |
| --- | --- |

—

Uz katra vīnkoka ir trīs līdz pieci augļzari ar ne vairāk kā diviem vīnstīgu pumpuriem. Atjaunošanas nolūkā uz katra vīnkoka var uzpotēt arī augļzaru ar ne vairāk kā diviem vīnstīgu pumpuriem, kas nogriezts no ūdenszara, kurš izaudzis no vecā koka.

| — | Kad veic sākotnējo apgriešanu vai nomaina apgriešanas metodi, vīnkokus apgriež, uz viena vīnkoka atstājot ne vairāk kā 12 vīnstīgu pumpurus. |
| --- | --- |

—

Kad veic sākotnējo apgriešanu vai nomaina apgriešanas metodi, vīnkokus apgriež, uz viena vīnkoka atstājot ne vairāk kā 12 vīnstīgu pumpurus.

Apūdeņošana ir aizliegta.

Noteikumi par mehanizētu ražas novākšanu

| — | Novākto vīnogu krāvuma augstums konteineros, kuros tās transportē no zemesgabala uz vīna darītavu, nepārsniedz 0,5 metrus. |
| --- | --- |

—

Novākto vīnogu krāvuma augstums konteineros, kuros tās transportē no zemesgabala uz vīna darītavu, nepārsniedz 0,5 metrus.

| — | Konteineri ir izgatavoti no inerta un pārtikai piemērota materiāla. |
| --- | --- |

—

Konteineri ir izgatavoti no inerta un pārtikai piemērota materiāla.

| — | Ražas novākšanas un transportēšanas aprīkojums ietver īpašu ūdens novadīšanas un aizsardzības sistēmu. |
| --- | --- |

—

Ražas novākšanas un transportēšanas aprīkojums ietver īpašu ūdens novadīšanas un aizsardzības sistēmu.

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

| 1. | 61 hl no hektāra |
| --- | --- |

1.

61 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vīnu ražošana, nogatavināšana un izturēšana notiek šādu Ronas (Rhône) departamenta pašvaldību teritorijā saskaņā ar oficiālo 2019. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru: Régnié-Durette un Lantignié.

7.   Galvenā vīna vīnogu šķirne

“Gamay N”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

8.1.   Saiknes veidošanā ietilpstošo dabas faktoru apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals plešas Beaujolais kalnu austrumu pusē. 842 metru augstumā virs ģeogrāfiskā apgabala paceļas Fût d’Avenas kalns. Apgabals atrodas 50 kilometrus uz ziemeļiem no Lionas un 22 kilometrus no Vilfranšas pie Sonas (Villefranche-sur-Saône).

Ainava ir nelīdzena, nosēta ar pauguriem un kalniem, kas klāti ar vīnogulājiem. Apgabala dienvidu robežu veido Sonas (Saône) pieteka Ardières.

Apgabalā ietilpst arī Ronas departamenta pašvaldību Régnié-Durette un Lantigniéteritorija.

Ģeogrāfiskais apgabals ir daļa no paleozoja ēras milzīgā metamorfo veidojumu masīva Centrālā masīva rietumu malā. Konkrētāk, tas atrodas centrā granīta masīvam, kas zināms kā Fleurie. Šis rupjgraudainais granīts sadalās, veidojot apgabalus ar ļoti caurlaidīgām smiltīm.

Vīnogu ražas iegūšanai noteiktie zemesgabali 250 līdz 450 metru augstumā plešas kalnu nogāzēs, kas atrodas uz granīta pamatieža. Tie ietver šādas augsnes:

| — | augsnes ar smilšainu virsmu, kas nodrošina ļoti efektīvu filtrāciju un izveidojušās no granīta smiltīm stāvās nogāzēs, centrā un uz ziemeļiem; |
| --- | --- |

—

augsnes ar smilšainu virsmu, kas nodrošina ļoti efektīvu filtrāciju un izveidojušās no granīta smiltīm stāvās nogāzēs, centrā un uz ziemeļiem;

| — | augsnes, kas izveidojušās uz koluviālajiem nogulumiem, un apgabali ar dziļu smilšmāla augsni, kura parasti bagāta ar mālu, dienvidu daļā lēzenākās nogāzēs; |
| --- | --- |

—

augsnes, kas izveidojušās uz koluviālajiem nogulumiem, un apgabali ar dziļu smilšmāla augsni, kura parasti bagāta ar mālu, dienvidu daļā lēzenākās nogāzēs;

| — | senās terasēs izveidojušās aluviālās augsnes ar mālainu konsistenci un bieži vien ļoti akmeņainu virsmu, vietām kompaktas struktūras ziņā. |
| --- | --- |

—

senās terasēs izveidojušās aluviālās augsnes ar mālainu konsistenci un bieži vien ļoti akmeņainu virsmu, vietām kompaktas struktūras ziņā.

Te ir piejūras klimats, ko ietekmē kontinentālais un dienvidu klimats. Nokrišņu daudzums ir vienmērīgi sadalīts visa gada garumā; vidēji gadā — 750 milimetru. Gada vidējā temperatūra ir aptuveni 11 °C. Beaujolais kalniem ir svarīga nozīme aizsardzības no rietumu vējiem nodrošināšanā un jūras ietekmes mazināšanā. Kalni rada fēna efektu, kas sausina mitro gaisu, attiecīgi palielinot gaismas daudzumu un samazinot nokrišņu daudzumu.

Arī plašajai Sonas ielejai ir liela nozīme vīnogulāju attīstībā. Tā nodrošina gaismas pārpilnību un novirza dienvidu klimata ietekmi, ko īpaši raksturo intensīva tveice vasarā.

8.2.   Saiknes veidošanā ietilpstošo cilvēkfaktoru apraksts

François Myard savā 1907. gada darbā “Le vigneronnage en Beaujolais” par vietējo kopsaimniekošanas sistēmu Beaujolais vīndārzos apstiprināja tāda gallu-romiešu īpašuma pastāvēšanu, kas piederēja kādam Réginus, kurš, domājams, devis savu vārdu pašvaldībai. Tālaika sistēma ir sākums “augļu kultūraugu sistēmai, kas ir pamatā pašreizējai vigneronnage”.

Domājams, ka Cluny abatijai piederēja vīnogulāji netālu no Régnié ciemata. Cluny hartā 992. gadā teikts, ka kāds Umfred abatijai uzdāvināja “Sainte-Marie kapelu Dueri (Durette) ciematā Mâcon zemē un visu, kas viņam pieder šīs draudzes zemesgabalos, vīnogulājus, ganības un vējdzirnavas”. Pastāv liecība, ka 1602. gadā Durette piederēja 15 “centri” (uzturēšanās vietas) un tās zeme tika uzskatīta par “labu tikai vīnam”.

“Régnié” vīni ir jau izsenis augsti vērtēti. No 1769. gada Régnié un Durette bija ierindotas to 16 Beaujolais reģiona draudžu vidū, kurām savus vīnus bija ļauts sūtīt uz Parīzi.

Bonardet savā 1945. gada darbā “History of Régnié” (“Régnié vēsture”) par Rignyé (Régnié) aušanas nozari 17. gadsimtā rakstīja šādi: “Veco amatniecības veidu, piemēram, aušanas, apjoms pamazām samazinājās, jo Beaujolais augsne tika noklāta ar vīnogulājiem.” Saskaņā ar Policijas, tieslietu un finanšu intendanta Lambert d’Antigny teikto ceturtā daļa teritorijas patiešām tika apstādīta ar vīnogulājiem.

Régnié tika izveidots Grange Charton īpašums. Šis brīnišķīgais 19. gadsimta lauku arhitektūras ansamblis, kurā ietilpst vīndārzu strādnieku mītnes, pagrabi un noliktavu telpas, ir Beaujeu hospisa īpašuma centrs. 1809. gadā Millières māsas īpašumu novēlēja hospisam, un gadu gaitā tā teritoriju ir paplašinājuši dāvināti un novēlēti vīnogulāji. Hospisa vīnu izsole ir senākā zināmā labdarības izsole.

Kad izcilākajiem vīniem ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Beaujolais” tika ļauts izmantot apzīmējumu “Villages”, ar 1988. gada 20. decembra dekrētu tika atzīti vīni ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Régnié”.

Kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Régnié” atspoguļo raksturīgo reģionālo tradīciju un modernu paņēmienu apvienojumu. Šķirne “Gamay N” ir goda vietā sarkanvīnu ražošanā. Zināma kā šķirne, kurai trūkst dzīvīguma, bet kura ir auglīga un agri nogatavojas, tā ir jutīga pret vēlīnām salnām un stipru saulesgaismu.

Cenšoties iegūt kvalitatīvus vīnus, ražotāji ir iemācījušies ierobežot tās augšanu, jo īpaši, izmantojot lielu stādījumu biezību un apgriežot augļzarus.

Lai vīnogas pienācīgi nogatavotos, ražotāji nodrošina pietiekami atvērtu vainagu. Šādi vīnogulājus var audzēt uz nostiprināta režģa, kas padara iespējamu arī mehanizāciju.

Saskaņā ar pašreizējo praksi ražotāji ir pieņēmuši arī īpašu vīndarības metodi, kas ietver gan tradicionālo raudzēšanu, gan daļēju macerāciju oglekļa dioksīda vidē.

2010. gadā aptuveni 222 ražotāji saražoja 17 000 hektolitrus no vīndārziem 400 hektāru platībā.

8.3.   Cēloniskā mijiedarbība

“Régnié” ģeogrāfiskais apgabals atrodas galvenokārt uz granīta vai izmainītas granīta pamatnes.

Augsnes parasti ir smilšainas, skābenas, ar labām filtrēšanas īpašībām un tāpēc — zemu auglību. Šajā dabiskajā vidē vīnogu šķirne “Gamay N” parāda visu savu potenciālu, ļaujot ražot augļainus un elegantus vīnus ar tādu koncentrāciju un līdzsvaru, kas garantē, ka tos var labi izturēt.

Augsne ir daudzveidīga, ar dažādu daudzumu māla un vietām bagāta ar lieliem granīta vai smilšakmens fragmentiem. Šī daudzveidība vīnos rada smalkas atšķirības. Ja vīnogas iegūtas zemesgabalos ar mālainu augsni, vīni ir strukturētāki. Savukārt, ja vīnogas iegūtas zemesgabalos ar smilšainu augsni, vīni ir maigāki un augļaināki.

Nelīdzenas ainavas centrā ir vīnogulājiem labvēlīgs klimats, un no nelabvēlīgiem vējiem tos pasargā mežainais Fût d’Avenas kalns. Apgabalu, no kura paveras skats pār plašo Sonas līdzenumu, labvēlīgi ietekmē saulesgaisma, kas vīnogulājos veicina hlorofila veidošanos. To atrašanās nogāžu vidū nozīmē to, ka vīnogulājus parasti neietekmē Sonas līdzenuma pavasara salnas un rīta migla. Tos labvēlīgi ietekmē optimāls saulesgaismas daudzums, savukārt nogāzes nodrošina visa liekā lietusūdens drīzu aizplūšanu.

Beaujolais kalnu aizsegā radītā fēna efekta dēļ Ardières ieleja, kura atrodas pret austrumiem un rietumiem, kopumā nodrošina vīnogulājiem vērsumu, kas vīnogām ļauj nogatavoties optimāli un vienmērīgi.

Ražotāji ir apguvuši metodes gan vīndārzā, gan vīna darītavā, lai maksimāli izmantotu šos īpašos apstākļus. Šķirnes “Gamay N” aromātiskais potenciāls tiek saglabāts, tās dzīvīgumu un ražību pielāgojot nabadzīgajām smilšainajām augsnēm un izmantojot īpašas audzēšanas un augļzaru apgriešanas metodes, kā arī metodes vīna darītavā. Šādā veidā var iegūt augļainus jaunvīnus, kurus var labi uzglabāt.

Kopš 1967. gada ražotāji ir pulcējušies, lai piedāvātu rūpīgi atlasītu “Régnié” vīnu klāstu, kas pieejams Caveau des Deux Clochers degustācijas centrā. Sava ciemata un vīna popularizēšanas nolūkā tie organizē daudzas izstādes, šovus un sporta pasākumus.

“Régnié” ir pašvaldības jaunākais kontrolētais cilmes vietas nosaukums, kas atzīts reģionā. Ražotāji to prezentē kā “Prince of Beaujolais” (“Beaujolais princis”).

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas, paredzot atkāpi, noteikts vīnu darīšanai, nogatavināšanai un izturēšanai, veido šādu pašvaldību teritorija saskaņā ar oficiālo 2019. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru:

| — | Kotdoras (Côte-d’Or) departamentā:

  Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée un Vougeot; |
| --- | --- |

—

Kotdoras (Côte-d’Or) departamentā:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée un Vougeot;

| — | Ronas (Rhône) departamentā:

  Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux
  Grosnes (tikai tā daļa, kas atbilst bijušās Avenas pašvaldības teritorijai), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux,
  Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon un Vindry-sur-Turdine (tikai tā daļa, kas atbilst bijušo Dareizé, Les Olmes un Saint-Loup pašvaldību teritorijai); |
| --- | --- |

—

Ronas (Rhône) departamentā:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux
  Grosnes (tikai tā daļa, kas atbilst bijušās Avenas pašvaldības teritorijai), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux,
  Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon un Vindry-sur-Turdine (tikai tā daļa, kas atbilst bijušo Dareizé, Les Olmes un Saint-Loup pašvaldību teritorijai);

| — | Sonas un Luāras (Saône-et-Loire) departamentā:

  Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (tikai tā daļa, kas atbilst bijušās La Loyère pašvaldības teritorijai), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (tikai tā daļa, kas atbilst bijušo Donzy-le-National, Massy un La Vineuse pašvaldību teritorijai), Vinzelles un Viré, |
| --- | --- |

—

Sonas un Luāras (Saône-et-Loire) departamentā:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (tikai tā daļa, kas atbilst bijušās La Loyère pašvaldības teritorijai), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (tikai tā daļa, kas atbilst bijušo Donzy-le-National, Massy un La Vineuse pašvaldību teritorijai), Vinzelles un Viré,

| — | Jonas (Yonne) departamentā:

  Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (tikai tā daļa, kas atrodas bijušo Champvallon, Villiers sur Tholon un Volgré pašvaldību teritorijai), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers un Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Jonas (Yonne) departamentā:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (tikai tā daļa, kas atrodas bijušo Champvallon, Villiers sur Tholon un Volgré pašvaldību teritorijai), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers un Yrouerre.

Marķēšana

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts

| a) | Ar reģistrēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ja:






  — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta vieta; |
| --- | --- | --- |

a)

Ar reģistrēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ja:

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta vieta;

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Zemes kadastrā reģistrētas apdzīvotas vietas nosaukumu iekļauj uzreiz pēc kontrolētā cilmes vietas nosaukuma un raksta ar burtiem, kuri ne augstumā, ne platumā nav lielāki par burtiem, kādi izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

| b) | To vīnu etiķetēs, kuriem drīkst izmantot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, var minēt lielāku ģeogrāfisko vienību “Vin du Beaujolais”, “Grand Vin du Beaujolais” vai “Cru du Beaujolais”.
  Lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst pārsniegt divas trešdaļas no to burtu lieluma, kādi izmantoti, atveidojot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. |
| --- | --- |

b)

To vīnu etiķetēs, kuriem drīkst izmantot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, var minēt lielāku ģeogrāfisko vienību “Vin du Beaujolais”, “Grand Vin du Beaujolais” vai “Cru du Beaujolais”.

Lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst pārsniegt divas trešdaļas no to burtu lieluma, kādi izmantoti, atveidojot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cc8d10c6-1898-4714-a513-2186ca061280

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 26.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 343/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 343/38

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 343/12)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 5. punktu (1)

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Fleurie”

PDO-FR-A0930-AM02

Paziņojuma datums: 2021. gada 7. jūnijs

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Ģeogrāfiskais apgabals

I nodaļas IV iedaļas 1. punktā pēc vārdiem “Ronas departamenta pašvaldības teritorijā” ir pievienoti vārdi “pamatojoties uz oficiālo 2019. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru”.

Šis redakcionālais grozījums ļauj identificēt ģeogrāfisko apgabalu, atsaucoties uz oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora 2019. gada redakciju; oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru atjaunina Nacionālais statistikas un ekonomikas pētījumu institūts (INSEE), un tajā ir juridiski definēts ģeogrāfiskais apgabals.

Ģeogrāfiskā apgabala robežas nav mainītas.

Vārdi “tiek veikta” ir aizstāti ar vārdu “notiek”.

Lai iekļautu šīs izmaiņas, ir grozīts vienotā dokumenta 6. punkts.

Pievienots arī teikums ar informāciju par to, ka uz ģeogrāfisko apgabalu attiecināmie kartogrāfiskie dokumenti ir pieejami INAO tīmekļvietnē.

Šis grozījums neietekmē vienoto dokumentu.

2.   Tiešās apkaimes apgabals

I nodaļas IV iedaļas 3. punktā pēc vārdiem “šādu pašvaldību teritorija” ir pievienoti vārdi “pamatojoties uz oficiālo 2019. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru”.

Pievienota atsauce uz oficiālo 2019. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru un atjaunināts pašvaldību saraksts. Pievienots arī datums, kurā Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta (Institut national de l’origine et de la qualité) kompetentā valsts komiteja ir apstiprinājusi aizsargātā nosaukuma ģeogrāfisko apgabalu. Ar šiem grozījumiem tiek mainīts formulējums, bet tie neietekmē attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala robežu. Tie jāizdara tāpēc, ka pašvaldības vai to daļas ir tikušas apvienotas un atdalītas vai mainījies to nosaukums.

Jaunais formulējums nodrošina, ka specifikācijā joprojām ir precīzi uzskaitītas ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpstošās pašvaldību teritorijas.

Attiecīgi ir grozīta vienotā dokumenta sadaļa “Papildu nosacījumi”.

3.   Noteikumi attiecībā uz nogatavināšanu

I nodaļas IX iedaļas 2. punktā datums “1. martam” aizstāts ar datumu “15. janvārim”.

Minimālā vīnu nogatavināšanas perioda beigu datums no 1. marta pēc ražas novākšanas gada ir pārcelts uz 15. janvāri pēc ražas novākšanas gada. Tas saistīts ar to, ka klimata pārmaiņu rezultātā arvien biežākas kļūst agrīnās ražas, kas tādējādi ļauj agrāk pabeigt vīndarības procesu.

Minimālā nogatavināšanas perioda beigu datuma pārcelšana neietekmē vīnu kvalitāti. Apgabala klimatiskie un augsnes apstākļi veicina šķirnes “Gamay N” vīnogu agrīnu attīstību, tādējādi nodrošinot, ka vīnus var baudīt jaunus.

Ir grozīts vienotā dokumenta 5. punkts.

4.   Laišana tirgū pārdošanai patērētājiem

I nodaļas IX iedaļas 5. punktā datums “15. martam” ir aizstāta ar datumu “1. februārim”.

Tā kā ir pārcelts minimālā nogatavināšanas perioda beigu datums, no 15. marta uz 1. februāri ir pārcelts arī datums, no kura vīnus var laist tirgū pārdošanai patērētājiem.

Šā grozījuma dēļ izmaiņas vienotajā dokumentā nav vajadzīgas.

5.   Transportēšana starp apstiprinātajām noliktavām

Svītrots I nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz datumu, no kura atļauta vīnu transportēšana starp apstiprinātām noliktavām.

Ir saīsināts minimālais nogatavināšanas periods un pārcelts datums, no kura vīni tiek laisti tirgū. Tāpēc vīnus starp operatoriem jāļauj transportēt drīzāk. Nav vajadzības noteikt agrāku datumu, līdz kuram vīnus nevar transportēt.

Šā grozījuma dēļ izmaiņas vienotajā dokumentā nav vajadzīgas.

Tāpēc ir grozīts I nodaļas IX iedaļas 5. punkta virsraksts, svītrojot vārdus “produktu transportēšana un”.

Šie specifikācijas grozījumi neietekmē vienoto dokumentu.

6.   Pārejas pasākumi

I nodaļas XI iedaļas 2. punkta a) apakšpunktā pirms vārdiem “līdz 2034. gada ražai (ieskaitot)” ir pievienoti vārdi “ne vēlāk kā”, lai precīzāk raksturotu šā pasākuma nosacījumus.

Svītrots 4. punkts, jo attiecīgais īpašais pasākums vairs nav spēkā.

Šie specifikācijas grozījumi neietekmē vienoto dokumentu.

7.   Jautājumi attiecībā uz specifikācijas uzraudzību

| — | Operatorus tagad uzrauga sertifikācijas struktūra. Specifikācijas II nodaļas attiecīgajos punktos vārdi “pārbaudes plāns” ir aizstāti ar vārdiem “uzraudzības plāns”.
  Šis grozījums neietekmē vienoto dokumentu. |
| --- | --- |

—

Operatorus tagad uzrauga sertifikācijas struktūra. Specifikācijas II nodaļas attiecīgajos punktos vārdi “pārbaudes plāns” ir aizstāti ar vārdiem “uzraudzības plāns”.

Šis grozījums neietekmē vienoto dokumentu.

| — | Atsauces uz pārbaudes struktūru
  Grozījumi III nodaļas II iedaļā: noteikumi par šīs iedaļas formulējumu tika grozīti pēc specifikācijas apstiprināšanas 2011. gada decembrī. Mērķis bija svītrot pilnās atsauces uz pārbaudes iestādi, ja uzraudzību veic sertifikācijas struktūra.
  Šis grozījums neietekmē vienoto dokumentu. |
| --- | --- |

—

Atsauces uz pārbaudes struktūru

Grozījumi III nodaļas II iedaļā: noteikumi par šīs iedaļas formulējumu tika grozīti pēc specifikācijas apstiprināšanas 2011. gada decembrī. Mērķis bija svītrot pilnās atsauces uz pārbaudes iestādi, ja uzraudzību veic sertifikācijas struktūra.

Šis grozījums neietekmē vienoto dokumentu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Fleurie

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīnu apraksts

Īss apraksts

Šie ir sausi, nedzirkstoši sarkanvīni. Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija vīnos ir 10,5 %.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13 %.

Iepildīšanas laikā maksimālais ābolskābes saturs vīnos ir 0,4 grami uz litru.

Gatavie vīni, kurus var nodot patēriņam, atbilst šādam analītiskajam standartam:

maksimālais fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs — 3 grami uz litru.

ES noteikumos paredzētie standarti attiecas uz maksimālo kopējo spirta saturu, minimālo faktisko spirta saturu, minimālo kopējo skābumu un maksimālo kopējo sēra dioksīda saturu.

Vīni ir skaistā violeti sarkanā krāsā, kas laika gaitā iegūst granātsarkanas nokrāsas. Smaržā bieži jūtamas ziedu un sarkano augļu nianses, kas izturēšanas laikā kļūst par pikantuma niansēm. Garšas ziņā tie ir spēcīgi, bet ne agresīvi. Skābums nav manāms. Šā vīna viegluma un izsmalcinātības dēļ to bieži dēvē par “sievišķīgāko” no “crus de Beaujolais”.

Vispārīgās analītiskās īpašības

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 14,17 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

14,17

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

1.   Īpašā vīndarības metode

| — | Koksnes gabalu izmantošana nav atļauta. |
| --- | --- |

—

Koksnes gabalu izmantošana nav atļauta.

| — | Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13 %. |
| --- | --- |

—

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13 %.

| — | Atļauti reduktīvi bagātināšanas paņēmieni ūdens satura pazemināšanai, nepārsniedzot 10 % koncentrāciju. |
| --- | --- |

—

Atļauti reduktīvi bagātināšanas paņēmieni ūdens satura pazemināšanai, nepārsniedzot 10 % koncentrāciju.

| — | Vīni jāiztur vismaz līdz 15. janvārim nākamajā gadā pēc vīnogu ražas novākšanas. |
| --- | --- |

—

Vīni jāiztur vismaz līdz 15. janvārim nākamajā gadā pēc vīnogu ražas novākšanas.

Līdztekus šeit iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības metožu ziņā jāievēro arī ES līmenī noteiktās un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa (Code rural et de la pêche maritime) prasības.

2.   Audzēšanas metode

-Stādījumu biezība

Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 6 000 vīnkoku uz hektāru.

Rindstarpu platums ir 2,1 metrs vai mazāks. Attālums starp augiem vienā rindā ir vismaz 0,8 metri.

Ja tiek saglabāta minimālā biezība — 6 000 vīnkoku uz hektāru —, mehanizācijas nolūkā rindstarpu platums drīkst būt ne lielāks kā 3 metri.

— Noteikumi par apgriešanu

| — | Apgriešanu pabeidz līdz 15. maijam. |
| --- | --- |

—

Apgriešanu pabeidz līdz 15. maijam.

| — | Vīnus ražo no vīnogulājiem, kuriem augļzarus apgriež un vainagu veido kausa, vēdekļa vai vienkārša vai dubulta Royat kordona, vai Charmet veidā. Uz katra vīnkoka ir ne vairāk kā desmit vīnstīgu pumpuru. |
| --- | --- |

—

Vīnus ražo no vīnogulājiem, kuriem augļzarus apgriež un vainagu veido kausa, vēdekļa vai vienkārša vai dubulta Royat kordona, vai Charmet veidā. Uz katra vīnkoka ir ne vairāk kā desmit vīnstīgu pumpuru.

| — | Uz katra vīnkoka ir trīs līdz pieci augļzari ar ne vairāk kā diviem vīnstīgu pumpuriem. Atjaunošanas nolūkā uz katra vīnkoka var uzpotēt arī augļzaru ar ne vairāk kā diviem vīnstīgu pumpuriem, kas nogriezts no ūdenszara, kurš izaudzis no vecā koka. |
| --- | --- |

—

Uz katra vīnkoka ir trīs līdz pieci augļzari ar ne vairāk kā diviem vīnstīgu pumpuriem. Atjaunošanas nolūkā uz katra vīnkoka var uzpotēt arī augļzaru ar ne vairāk kā diviem vīnstīgu pumpuriem, kas nogriezts no ūdenszara, kurš izaudzis no vecā koka.

| — | Kad veic sākotnējo apgriešanu vai nomaina apgriešanas metodi, vīnkokus apgriež, uz viena vīnkoka atstājot ne vairāk kā 12 vīnstīgu pumpurus. |
| --- | --- |

—

Kad veic sākotnējo apgriešanu vai nomaina apgriešanas metodi, vīnkokus apgriež, uz viena vīnkoka atstājot ne vairāk kā 12 vīnstīgu pumpurus.

Apūdeņošana ir aizliegta.

— Noteikumi par mehanizētu ražas novākšanu

| — | Novākto vīnogu krāvuma augstums konteineros, kuros tās transportē no zemesgabala uz vīna darītavu, nepārsniedz 0,5 metrus. |
| --- | --- |

—

Novākto vīnogu krāvuma augstums konteineros, kuros tās transportē no zemesgabala uz vīna darītavu, nepārsniedz 0,5 metrus.

| — | Konteineri ir izgatavoti no inerta un pārtikai piemērota materiāla. |
| --- | --- |

—

Konteineri ir izgatavoti no inerta un pārtikai piemērota materiāla.

| — | Ražas novākšanas un transportēšanas aprīkojums ietver īpašu ūdens novadīšanas vai aizsardzības sistēmu. |
| --- | --- |

—

Ražas novākšanas un transportēšanas aprīkojums ietver īpašu ūdens novadīšanas vai aizsardzības sistēmu.

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

| 1. | 61 hl no hektāra |
| --- | --- |

1.

61 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vīnu ražošana, nogatavināšana un izturēšana notiek šādas Ronas (Rhône) departamenta pašvaldības teritorijā saskaņā ar oficiālo 2019. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru: Fleurie

7.   Galvenā vīna vīnogu šķirne

“Gamay N”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

8.1.   Saiknes veidošanā ietilpstošo dabas faktoru apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas “Beaujolais” vīndārzu centrā, Beaujolais kalnu austrumu pusē.

Tas aizņem tikai Fleurie pašvaldības teritoriju Ronas departamentā uz ziemeļiem no Lionas.

Nelīdzenā ainavā bieži vien stāvās nogāzes gandrīz pilnīgi klāj vīnogulāji. Augstākus tālākos kalnus klāj mežs.

Vīnogu ražas iegūšanai noteiktie zemesgabali atrodas uz sārta porfīrveida granīta pamatieža ar zemu vizlas saturu; to dēvē par “Fleurie granītu”.

Te sastopami divi dažādi ģeoloģiski veidojumi ar kontrastējošu morfoloģiju:

| — | augšpus ciemata 300 līdz 450 metru augstumā virs jūras līmeņa sastopamas stāvas nogāzes ar daudziem pamatiežu atsegumiem un ļoti smilšainām un nabadzīgām augsnēm; |
| --- | --- |

—

augšpus ciemata 300 līdz 450 metru augstumā virs jūras līmeņa sastopamas stāvas nogāzes ar daudziem pamatiežu atsegumiem un ļoti smilšainām un nabadzīgām augsnēm;

| — | lejpus ciemata nogāze pakāpeniski liecas Sonas virzienā līdz 230 metru augstumam, un tur iežus klāj koluviālie nogulumi no nokalnēm. Šeit augsnes kļūst blīvākas un bagātākas ar mālu, smalku smilti un sanesām. |
| --- | --- |

—

lejpus ciemata nogāze pakāpeniski liecas Sonas virzienā līdz 230 metru augstumam, un tur iežus klāj koluviālie nogulumi no nokalnēm. Šeit augsnes kļūst blīvākas un bagātākas ar mālu, smalku smilti un sanesām.

“Bief de Roclaine” dzirnavu straume un Presle straume plūst lejup no kalna un pievienojas Sonai, veidojot reljefu un dažādojot nogāžu vērsumu.

Klimats ir piejūras klimats, gada vidējā temperatūra — aptuveni 11 °C, nokrišņi ir mēreni — vidēji 750 milimetru — un vienmērīgi sadalīti visa gada garumā. Ģeogrāfisko apgabalu ietekmē kontinentālais klimats, kuram raksturīgas, piemēram, vētras vasarā un sasalstoša migla ziemā. Jūtama arī dienvidu klimata ietekme, kam raksturīga vasaras tveice un tas, ka vairums nokrišņu izkrīt rudenī un pavasarī. Ģeogrāfiskais apgabals, ko no rietumu vējiem aizsargā Beaujolais kalni, aizņem arī nelielu sekundāru kalnu kopu. Novietojuma ziņā par labākām parasti tiek atzītas uz dienvidaustrumiem vērstas nogāzes. Iestājoties rītausmai, jau pirmie saules stari kalna nogāzē ienes siltumu un gaismu. Nogāžu vidū sastādītie vīnogulāji parasti tiek pasargāti no pavasara salnām un rīta miglas, kas rodas Sonas līdzenumā. Tos labvēlīgi ietekmē maksimāls saulesgaismas daudzums, un visi liekie nokrišņi ātri aizplūst.

8.2.   Saiknes veidošanā ietilpstošo cilvēkfaktoru apraksts

Fleurie ir sens ciemats. Tā kā šī vieta bija apgādāta ar ūdeni, tā jau sen bija piemērota, lai to apdzīvotu cilvēki, jo īpaši apmetnēs rietumu pusē.

Pierādījumi par vīnogulājiem Fleurie teritorijā datēti jau 987. gadā, kad pieņemts akts par Arpayé abatiju, kas atrodas lejpus ciemata un ir tieši atkarīga no Cluny abatijas. Šajā aktā ietvertas sarunas par “curtil” jeb zemesgabalu ar vīnogulājiem.

Kopš 15. gadsimta beigām Lionas buržuāzija, ko bagātu bija padarījusi zīda rūpniecība un banku darījumi, attīstīja vīnkopību.

18. gadsimtā augsti vērtētos “Fleurie” vīnus uz Parīzi atveda Burgundijas vīna tirgotāji. Tad tie pakāpeniski tika darīti pieejami pārdošanai Francijas ziemeļos un Anglijā. 20. gadsimta sākumā vīns tika tirgots visā Francijā un ārvalstu tirgos Šveicē, Beļģijā un Vācijā.

Pateicoties dažu uzņēmīgu vietējo ģimeņu iniciatīvai, 1927. gadā durvis vēra kooperatīvais Fleurie vīna pagrabs. Marguerite Chabert, kuras ģimene izveidoja kooperatīvo vīna pagrabu Fleurie, kādu laiku bija tā prezidente un būtiski ietekmēja “cru” (vīndārza) vēsturi.

1936. gadā tika atzīts kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Fleurie”. Tas ierindots augstākās klases “crus du Beaujolais” klāstā. Šveices tirgū šos vīnus pērk par ļoti augstām cenām.

Ciemats ir atvērts tūrismam. 2007. gadā aptuveni 30 īpašumi sadarbojās, lai atvērtu vīna pagrabu ar nosaukumu “La maison de Fleurie”.

Fleurie iedzīvotāji sevi saista ar “la Madone” — Madonnas statuju, kas aizsargā vīndārzus, vērojot tos no Fleurie kapelas. Gadu gaitā tā kļuvusi par pašvaldības un vīndārza simbolu un ir redzama lielākajā daļā etiķešu un reklāmas logotipu.

Vīnogulājus izmanto tikai sarkanvīnu ražošanai. Galvenā vīnogu šķirne ir “Gamay N”. Lai ierobežotu šīs šķirnes auglību, vīnogulājiem apgriež augļzarus, veidojot kausa formas vainagu.

Īpašumi pārsvarā pieder ģimenēm. Ir iesaistītas vairākas paaudzes, kas bieži strādā kopā. Katras saimniecības vidējā apstrādātā platība ir aptuveni 9 hektāri. 2010. gadā “Fleurie” vīndārzi aizņēma aptuveni 1 400 hektāru lielu platību. Vīnu ražo 180 ražotāji, kooperatīvs pagrabs un ducis “négociants” jeb vīna tirgotāju.

8.3.   Cēloniskā mijiedarbība

Vairāk nekā tūkstoš gadus senie vēsturiskie “Fleurie” vīndārzi ir izveidojuši unikālu ainavu, kurā tie ieņem galveno vietu.

Nelīdzenā apgabalā un uz granīta pamatieža esošie vīnogulāji atrodas 200 līdz 450 metru augstumā uz nogāzēm, kas reizēm ir ļoti stāvas. Tiem ir teicams vērsums, kas ļauj radīt vīnus, kuriem piemīt brīnišķīga aromātu sarežģītība.

To novietojums, no kura paveras skats pār plašo Sonas līdzenumu, nodrošina saulesgaismu, kas vajadzīga, lai veidotos hlorofils un vīnogulāji attīstītos. Šie apstākļi, kurus veicina augstums un galvenokārt dienvidaustrumu vērsums, nodrošina vīnogu izcilu un vienmērīgu nogatavošanos.

No granīta smiltīm veidotās augsnes ir nabadzīgas, ar labām filtrēšanas īpašībām un ir teicami piemērotas kontrolētai ražošanai. Vīnogu šķirne “Gamay N” ir jutīga pret augsni un īpaši piemērota augsnēm ar zemu auglību. No tās iegūst vieglu, smaržīgu vīnu ar maigiem tanīniem.

Šajos īpašajos ģeogrāfiskajos apstākļos “Fleurie” ražotāji no paaudzes paaudzē ir izstrādājuši paņēmienus, kas tiem ļauj maksimāli izmantot šķirni “Gamay N”.

Viņu zinātību pierāda ierastā augļzaru apgriešanas metode un vīnogulāju vainaga veidošana kausveida formā, kā arī augsta stādījumu biezība, audzēšanas paņēmieni augsnes erozijas ierobežošanai, vīndarības metodes, kas pielāgotas, lai ražotu bagātīgas krāsas augstākās kvalitātes produktu, vienmēr saglabājot vīnu izsmalcinātību, augļainumu un eleganci.

“Fleurie” vīni bija augstu novērtēti, un tiem bija laba reputācija jau ilgi pirms tam, kad pasauli iekaroja “Beaujolais Nouveau”. 18. gadsimta sākumā tos uz Parīzi atveda Burgundijas vīna tirgotāji. 19. gadsimtā dažādi autori, viņu vidū Jullien, Guyot un Danguy, pētīja un aprakstīja Francijas vīnus. “Fleurie” vīni vienmēr tika ierindoti starp labākajiem.

To reputāciju visā Eiropā veicināja Šveices un Anglijas patērētāji, kurus piesaistīja nosaukuma “Fleurie” līdzība ar vārdu “flower” (“zieds”). Šī reputācija joprojām ir acīmredzama gadatirgū, kas Fleurie notiek katru gadu nedēļas nogalē pēc Visu svēto dienas un pulcē daudz ļaužu.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas, paredzot atkāpi, noteikts vīnu darīšanai, nogatavināšanai un izturēšanai, veido šādu pašvaldību teritorija saskaņā ar oficiālo 2019. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru:

| — | Kotdoras (Côte-d’Or) departamentā:

  Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée un Vougeot; |
| --- | --- |

—

Kotdoras (Côte-d’Or) departamentā:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée un Vougeot;

| — | Ronas (Rhône) departamentā:

  Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux
  Grosnes (tikai tā daļa, kas atbilst bijušās Avenas pašvaldības teritorijai), Dracé, Emeringes, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux,
  Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon un Vindry-sur-Turdine (tikai tā daļa, kas atbilst bijušo Dareizé, Les Olmes un Saint-Loup pašvaldību teritorijai); |
| --- | --- |

—

Ronas (Rhône) departamentā:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux
  Grosnes (tikai tā daļa, kas atbilst bijušās Avenas pašvaldības teritorijai), Dracé, Emeringes, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux,
  Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon un Vindry-sur-Turdine (tikai tā daļa, kas atbilst bijušo Dareizé, Les Olmes un Saint-Loup pašvaldību teritorijai);

| — | Sonas un Luāras (Saône-et-Loire) departamentā:

  Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (tikai tā daļa, kas atbilst bijušās La Loyère pašvaldības teritorijai), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (tikai tā daļa, kas atbilst bijušo Donzy-le-National, Massy un La Vineuse pašvaldību teritorijai), Vinzelles un Viré; |
| --- | --- |

—

Sonas un Luāras (Saône-et-Loire) departamentā:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (tikai tā daļa, kas atbilst bijušās La Loyère pašvaldības teritorijai), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (tikai tā daļa, kas atbilst bijušo Donzy-le-National, Massy un La Vineuse pašvaldību teritorijai), Vinzelles un Viré;

| — | Jonas (Yonne) departamentā:

  Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (tikai tā daļa, kas atbilst bijušo Champvallon, Villiers sur Tholon un Volgré pašvaldību teritorijai), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers un Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Jonas (Yonne) departamentā:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (tikai tā daļa, kas atbilst bijušo Champvallon, Villiers sur Tholon un Volgré pašvaldību teritorijai), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers un Yrouerre.

Marķēšana

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts

| a) | Ar reģistrēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ja:






  — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta vieta; |
| --- | --- | --- |

a)

Ar reģistrēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ja:

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta vieta;

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.
  Zemes kadastrā reģistrētas apdzīvotas vietas nosaukumu iekļauj uzreiz pēc kontrolētā cilmes vietas nosaukuma un raksta ar burtiem, kas ne augstumā, ne platumā nav lielāki par burtiem, kādi izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Zemes kadastrā reģistrētas apdzīvotas vietas nosaukumu iekļauj uzreiz pēc kontrolētā cilmes vietas nosaukuma un raksta ar burtiem, kas ne augstumā, ne platumā nav lielāki par burtiem, kādi izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

| b) | To vīnu etiķetēs, kuriem drīkst izmantot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, var minēt lielāku ģeogrāfisko vienību “Vin du Beaujolais”, “Grand Vin du Beaujolais” vai “Cru du Beaujolais”.
  Lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst pārsniegt divas trešdaļas no to burtu lieluma, kādi izmantoti, atveidojot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. |
| --- | --- |

b)

To vīnu etiķetēs, kuriem drīkst izmantot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, var minēt lielāku ģeogrāfisko vienību “Vin du Beaujolais”, “Grand Vin du Beaujolais” vai “Cru du Beaujolais”.

Lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst pārsniegt divas trešdaļas no to burtu lieluma, kādi izmantoti, atveidojot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-163ce6ee-43f3-40c6-b350-36ff801081a0

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---