# Službeni list C 300/27.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 300 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.27. srpnja 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 300

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.27. srpnja 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Odbor regija |
| | Interactio – Cianchruinniú – an 144ú seisiún iomlánach de CnaR, 5.5.2021 - 7.5.2021 |
| 2021/C 300/01 | Rezolucija Europskog odbora regija o Konferenciji o budućnosti Europe | 1 |
| 2021/C 300/02 | Rezolucija Europskog odbora regija o slobodnom kretanju tijekom pandemije bolesti COVID-19 (digitalna zelena potvrda) i povećanju proizvodnje cjepiva | 4 |
| | MIŠLJENJA |
| | Odbor regija |
| | Interactio – Cianchruinniú – an 144ú seisiún iomlánach de CnaR, 5.5.2021 - 7.5.2021 |
| 2021/C 300/03 | Mišljenje Europskog odbora regija – Provedba europskog stupa socijalnih prava iz lokalne i regionalne perspektive | 7 |
| 2021/C 300/04 | Mišljenje Europskog odbora regija – Paket mjera za proširenje za 2020. | 13 |
| 2021/C 300/05 | Mišljenje Odbora regija – Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020.–2025. | 19 |
| 2021/C 300/06 | Mišljenje Europskog odbora regija – Strategija o pravima osoba s invaliditetom | 24 |
| 2021/C 300/07 | Mišljenje Europskog odbora regija – Sigurne i održive kemikalije za netoksični okoliš u europskim gradovima i regijama | 29 |
| 2021/C 300/08 | Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalne i regionalne vlasti za zaštitu morskog okoliša | 36 |
| 2021/C 300/09 | Mišljenje Europskog odbora regija – Iskustva i pouke koje su regije i gradovi stekli tijekom krize izazvane COVID-om 19 | 43 |
| 2021/C 300/10 | Mišljenje Europskog odbora regija – Europska zdravstvena unija: jačanje otpornosti EU-a | 53 |
| 2021/C 300/11 | Mišljenje Europskog odbora regija – Energija za klimatski neutralno gospodarstvo: strategija EU-a za integraciju energetskog sustava | 58 |
| 2021/C 300/12 | Mišljenja Europskog odbora regija – Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021.–2027. | 65 |
| 2021/C 300/13 | Mišljenje Europskog odbora regija – Europski mediji u digitalnom desetljeću: akcijski plan | 69 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

Interactio – Cianchruinniú – an 144ú seisiún iomlánach de CnaR, 5.5.2021 - 7.5.2021

2021/C 300/01

Rezolucija Europskog odbora regija o Konferenciji o budućnosti Europe

1

2021/C 300/02

Rezolucija Europskog odbora regija o slobodnom kretanju tijekom pandemije bolesti COVID-19 (digitalna zelena potvrda) i povećanju proizvodnje cjepiva

4

MIŠLJENJA

Odbor regija

Interactio – Cianchruinniú – an 144ú seisiún iomlánach de CnaR, 5.5.2021 - 7.5.2021

2021/C 300/03

Mišljenje Europskog odbora regija – Provedba europskog stupa socijalnih prava iz lokalne i regionalne perspektive

7

2021/C 300/04

Mišljenje Europskog odbora regija – Paket mjera za proširenje za 2020.

13

2021/C 300/05

Mišljenje Odbora regija – Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020.–2025.

19

2021/C 300/06

Mišljenje Europskog odbora regija – Strategija o pravima osoba s invaliditetom

24

2021/C 300/07

Mišljenje Europskog odbora regija – Sigurne i održive kemikalije za netoksični okoliš u europskim gradovima i regijama

29

2021/C 300/08

Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalne i regionalne vlasti za zaštitu morskog okoliša

36

2021/C 300/09

Mišljenje Europskog odbora regija – Iskustva i pouke koje su regije i gradovi stekli tijekom krize izazvane COVID-om 19

43

2021/C 300/10

Mišljenje Europskog odbora regija – Europska zdravstvena unija: jačanje otpornosti EU-a

53

2021/C 300/11

Mišljenje Europskog odbora regija – Energija za klimatski neutralno gospodarstvo: strategija EU-a za integraciju energetskog sustava

58

2021/C 300/12

Mišljenja Europskog odbora regija – Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021.–2027.

65

2021/C 300/13

Mišljenje Europskog odbora regija – Europski mediji u digitalnom desetljeću: akcijski plan

69

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Odbor regija |
| | Interactio – Cianchruinniú – an 144ú seisiún iomlánach de CnaR, 5.5.2021 - 7.5.2021 |
| 2021/C 300/14 | Mišljenje Europskog odbora regija – Ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju i mandat Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti | 76 |
| 2021/C 300/15 | Mišljenje Europskog odbora regija – Farmaceutska strategija za Europu i zakonodavni prijedlog za promjenu mandata Europske agencije za lijekove (EMA) | 87 |

III   Pripremni akti

Odbor regija

Interactio – Cianchruinniú – an 144ú seisiún iomlánach de CnaR, 5.5.2021 - 7.5.2021

2021/C 300/14

Mišljenje Europskog odbora regija – Ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju i mandat Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti

76

2021/C 300/15

Mišljenje Europskog odbora regija – Farmaceutska strategija za Europu i zakonodavni prijedlog za promjenu mandata Europske agencije za lijekove (EMA)

87

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

Interactio – Cianchruinniú – an 144ú seisiún iomlánach de CnaR, 5.5.2021 - 7.5.2021

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/1

---

Rezolucija Europskog odbora regija o Konferenciji o budućnosti Europe

(2021/C 300/01)

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR)

| 1. | u potpunosti se s laže s time da je potrebna opsežna, istinski uključiva, transparentna, geografski i politički uravnotežena i decentralizirana rasprava o budućnosti Europske unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja dugoočekivani početak rada u vezi s Konferencijom o budućnosti Europe, unatoč stalnim izazovima zbog pandemije bolesti COVID-19, te će revno doprinositi postizanju ambicioznih, dalekosežnih i trajnih rezultata s konkretnim koristima za sve građane i građanke EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava žaljenje zbog kašnjenja u pokretanju konferencije, zbog čega će se taj proces, osmišljen da traje dvije godine, skratiti na jednu godinu; usprkos tome poziva na udvostručenje napora kako bi konferencija bila uspješan odraz demokratske participacije i uključenosti građana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da bi konferencija trebala biti proces u kojem se glas daje svim građanima, bez obzira na njihovu dob, porijeklo, mjesto boravka ili sredinu iz koje dolaze; potiče sve dionike da organiziraju događanja i promiču digitalnu platformu u cijelom društvu, a ne samo među skupinama koje obično sudjeluju u raspravama o EU-u, kako bi rasprava bila potpuno uključiva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prima na znanje zajedničku izjavu koju su potpisali Europski parlament, Europsko vijeće i Europska komisija te posebno pozdravlja to što se u izjavi jasno upućuje na regionalne i lokalne vlasti, regionalne parlamente i načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; ponovno poziva na to da bude među potpisnicima zajedničke izjave; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da u EU-u ima oko milijun izabranih predstavnika i predstavnica na lokalnoj i regionalnoj razini, koji u ime svojih građana i građanki rade u gotovo 90 000 podnacionalnih administrativnih jedinica, čine najveću sastavnicu demokratskog zastupanja u EU-u, najbliži su građanima i građankama te su kolektivno odgovorni za pola javnih ulaganja u EU-u i za provedbu osjetno više od pola europskog zakonodavstva, čime znatno doprinose postizanju političkih ciljeva EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno potvrđuje stajališta iznesena u rezoluciji od 12. veljače 2020. i ponavlja da je većina tema odabranih za raspravu tijekom konferencije, uključujući klimu, okoliš, depopulaciju i demografske izazove, zdravlje, obrazovanje, kulturu, migracije, vladavinu prava, digitalnu transformaciju, snažnije gospodarstvo i socijalnu pravdu, u nadležnosti regionalnih i lokalnih vlasti; stoga naglašava da konferencija neće moći iznjedriti konkretne prijedloge osim ako znatan dio tih prijedloga ne proizađe iz aktivnog dijaloga i savjetovanja na podnacionalnoj razini; |
| --- | --- |

7.

| 8. | brani stajalište da bi konferencija trebala na otvoren način pristupiti reformi politika i institucija i utrti put trajnim reformama Europske unije koje će trajati dulje od same konferencije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da konferencija može biti prilika da se Europa približi građankama i građanima i da se ojača njihov osjećaj odgovornosti za europski projekt putem koncepta „europskog doma demokracije”, čiji su temelji lokalne i regionalne vlasti, zidovi su mu države članice, a krov Europska unija; obvezuje se na aktivnu ulogu u razmatranju raznih političkih mogućnosti za poboljšanje višerazinskog upravljanja i promicanje daljnje integracije u Europi u područjima u kojima je to opravdano i donosi dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da je, s obzirom na trenutačnu pandemiju, postalo iznimno važno ojačati demokratska načela i ključnu ulogu gradova i regija u pružanju vjerodostojnih odgovora građanima i građankama te naglasiti važnost suradnje na svim razinama upravljanja i preko granica radi suočavanja sa zajedničkim izazovima. To bi se trebalo potpuno odražavati u sastavu i poslovniku konferencije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | namjerava imati aktivnu ulogu u konferenciji sudjelovanjem svojih članova i članica u Izvršnom odboru i kao delegata i delegatkinja u raspravama na plenarnim sjednicama konferencije; obvezuje se na pružanje tematskog doprinosa konferenciji o pitanjima od ključne važnosti za lokalne i regionalne vlasti, među ostalim putem niza lokalnih dijaloga s građanima i građankama koje će OR organizirati diljem EU-a; poziva na sudjelovanje mladih i osoba koje predstavljaju raznolikost naših društava kao preduvjet za održavanje sveobuhvatnih rasprava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi plenarna skupština konferencije trebala imati čvrste demokratske temelje te bi stoga u njezinu radu trebao sudjelovati odgovarajući broj predstavnika i predstavnica regionalnih i lokalnih parlamenata i vijeća, zajedno s njihovim kolegama i kolegicama iz Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata; ističe potrebu za geografskom, političkom i rodnom uravnoteženošću sudionika i sudionica konferencije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava potrebu za ulaganjem dodatnih administrativnih napora kako bi se u rasprave na konferenciji o budućnosti Europe uključile najudaljenije regije EU-a, čije su okolnosti posebne i jedinstvene u EU-u i koje imaju istaknutu ulogu spona koje povezuju EU s drugim kontinentima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja pokretanje višejezične digitalne platforme za konferenciju o budućnosti Europe i obvezuje se na njezino promicanje i doprinos organiziranjem participativnih dijaloga i pružanjem relevantnih povratnih informacija; poziva lokalne i regionalne vlasti da promiču platformu među svojim građanima i građankama i da potiču sudjelovanje svih društvenih skupina, bez obzira na sredinu iz koje dolaze, podrijetlo ili mjesto boravka; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da i na događanjima i na digitalnoj platformi trebaju biti zastupljena raznovrsna stajališta o EU-u i njegovoj budućnosti kako bi se konferencija mogla smatrati istinski demokratskim procesom; međutim, napominje da se moraju poštovati minimalne vrijednosti i da se među tim stajalištima ne bi smjela dopustiti ona kojima se narušava ljudsko dostojanstvo, sloboda, demokracija, jednakost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava, bilo da se radi o stajalištima koja obuhvaćaju izjave ispunjene nasiljem, klevetom, mržnjom, rasizmom ili protivne javnom redu i miru; organizatori i organizatorice kao i sudionici i sudionice trebali bi se obvezati da će u svakom trenutku poštovati te vrijednosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da je OR već počeo organizirati rasprave na svojim plenarnim zasjedanjima i sastancima povjerenstava te usvajati mišljenja o temama važnima za rad konferencije. Nadalje, velika događanja OR-a, kao što su Europski tjedan regija i gradova, godišnja konferencija EuroPCom i lokalni i regionalni dijalozi i savjetovanja s građankama i građanima, kao i događanja koja organiziraju politički klubovi Odbora, bit će usmjerena na konferenciju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je potrebno udvostručiti napore na svim administrativnim razinama kako bi se na konferenciji o budućnosti Europe čuo glas područja suočenih s ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, kao što su rijetko naseljena, otočna, prekogranična ili planinska područja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe svoju aktualnu inicijativu za savjetovanje s građankama i građanima u okviru lokalnih i regionalnih dijaloga koje su organizirali članovi i članice OR-a, uz niz uspješnih događanja koja su već provedena prije početka konferencije. Ta događanja omogućuju interakciju građana i građanki s političarima i političarkama na svim razinama vlasti i pokazuju da je rasprava o smjeru u kojem se Europska unija kreće vrlo značajna za europske regije i gradove; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća da konferencija treba doprijeti do svih europskih područja, i urbanih i ruralnih; ističe presudnu ulogu koju podnacionalne razine mogu odigrati u tome da rasprave konferencije dopru do ruralnih područja i da se uzmu u obzir i njihove specifične potrebe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | cijeni međuinstitucijsku suradnju i povećane sinergije u provedbi takvih aktivnosti te će omogućiti druge aktivnosti informiranja u suradnji s partnerima, kao što su: regionalni parlamenti putem Konferencije regionalnih zakonodavnih skupština Europe (CALRE), inicijativa RLEG koju provodi skupina regija sa zakonodavnim ovlastima, mreža RegHub i mreža Saveza za koheziju, mladi izabrani političari i političarke putem vlastitog namjenskog programa, regionalni i lokalni političari i političarke zaduženi za centre Europe Direct i pilot-projekt „Izgradnja Europe s lokalnim subjektima” (BELE); |
| --- | --- |

20.

| 21. | nastavit će jačati suradnju s europskim i nacionalnim udruženjima lokalnih i regionalnih vlasti, sa zajednicama dionika iz regija i gradova, s donjim domovima nacionalnih parlamenata te s drugim dionicima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obvezuje se da će raditi na povećanju utjecaja i dosega konferencije te na promicanje i upotrebu inovativnih oblika participativne demokracije. Lokalne i regionalne vlasti dokazano prenose doprinos građana i građanki u proces donošenja političkih odluka; poziva države članice da aktivno oblikuju konferenciju na nacionalnoj razini i da osiguraju uključenost lokalnih i regionalnih vlasti. One moraju sudjelovati u raspravama i promišljanjima te mobilizirati lokalno građanstvo kako bi se u postupku političkog odlučivanja čuo njihov glas i ostvarila njihova očekivanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na uspostavu trajnog europskog dijaloga s građanima i građankama radi jačanja demokracije na svim razinama vlasti i kako bi ih se potaklo na sudjelovanje i preuzimanje odgovornosti za projekt EU-a, kao što se navodi u mišljenju OR-a „Lokalne i regionalne vlasti u trajnom dijalogu s građanima” (1), usvojenom u listopadu 2020.; smatra da se dijalozi s građanima i građankama ne bi smjeli odvijati u obliku jednosmjerne komunikacije, nego bi rezultate tih dijaloga trebalo uzimati u obzir pri donošenju politika EU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da je praćenje doprinosa građana i građanki, a posebno konačnih preporuka konferencije, jednako važno kao i metoda doprinosa; naglašava da bi to praćenje trebalo provoditi na koordiniran i uključiv način te da bi u njemu u potpunosti trebao sudjelovati i OR; nadalje smatra da bi trebalo osigurati dovoljno vremena da se na konferenciji iznesu konkretni prijedlozi za poboljšanje institucijskog okvira EU-a i povećanje njegove otpornosti na buduće promjene; napominje da se konferencijom može zadobiti povjerenje građanki i građana, ali da se to povjerenje jednako tako može i izgubiti ako se ne održi obećanje o ispunjavanju i uključivosti izraženih stavova; ustraje na tome da će se uspjeh konferencije u konačnici zasnivati na tome da građani i građanke uoče da ih se poslušalo i da su pridonijeli oblikovanju budućnosti EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je OR, kako bi podržao političku i institucionalnu misiju konferencije, osnovao Skupinu na visokoj razini za europsku demokraciju (2), kojom će predsjedati bivši predsjednik Europskog vijeća Herman Van Rompuy, a koja će poticati rasprave o OR-ovoj viziji europske demokracije s gledišta podnacionalnih vlasti i o tome kako ojačati učinak i utjecaj lokalnih i regionalnih vlasti i OR-a u europskom postupku donošenja odluka; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sa zanimanjem iščekuje suradnju sa slovenskim predsjedništvom Vijeća EU-a i predstavljanje stavova lokalnih i regionalnih vlasti o budućnosti EU-a na 9. Europskom samitu regija i gradova koji će se održati tijekom francuskog predsjedanja Vijećem EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog parlamenta, predsjednici Europske komisije i predsjedniku Europskog vijeća te predsjedništvu Vijeća. |
| --- | --- |

27.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  CDR 4989/2019.

1

(2)  Skupinom na visokoj razini predsjeda bivši predsjednik Europskog vijeća Herman Van Rompuy, a čini je još šest drugih članova i članica: bivši europski povjerenici Joaquín Almunia i Androulla Vassiliou, bivše zastupnice u Europskom parlamentu Rebecca Harms i Maria João Rodrigues, predsjednica Europskog foruma mladih Silja Markkula i profesor sa Sveučilišta u Varšavi Tomasz Grosse.

2

---

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/4

---

Rezolucija Europskog odbora regija o slobodnom kretanju tijekom pandemije bolesti COVID-19 (digitalna zelena potvrda) i povećanju proizvodnje cjepiva

(2021/C 300/02)

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR)

| 1. | napominje da pandemija bolesti COVID-19 ima znatne posljedice na slobodno kretanje građana unutar Europske unije i izvan nje te da se posebno negativno odrazila na prekogranična putovanja i putovanje na posao; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da je cijepljenje u svrhu zaštite europskih građana od bolesti COVID-19 i novih sojeva glavni način da se pandemija stavi pod kontrolu i ponovno uspostavi sloboda kretanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava nezadovoljstvo zbog toga što države članice Europske unije zasad zaostaju u pogledu cijepljenja uslijed početne sporosti u sklapanju ugovora o cjepivu s farmaceutskim poduzećima, nedostatka transparentnosti u pogledu ugovora, a zatim i kašnjenja u isporuci cjepiva i poteškoća u organizaciji kampanja cijepljenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odlučno tvrdi da je zajednički pristup provjeri i certificiranju statusa osoba u vezi s bočešću COVID-19 od presudne važnosti za osiguravanje učinkovitosti, djelotvornosti i interoperabilnosti politika i tehničkih rješenja za praćenje pandemije te za olakšavanje ostvarivanja prava na slobodno kretanje i boravak na teritoriju svih država članica EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja Prijedlog uredbe Europske komisije o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (digitalna zelena potvrda), kao i Prijedlog uredbe o digitalnim zelenim potvrdama za državljane trećih zemalja koji zakonito borave ili prebivaju u EU-u; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja stajalište Europskog parlamenta da naziv potvrde treba promijeniti u „potvrda EU-a za COVID-19” kako bi bilo jasnije čemu ona služi, čime bi se olakšala njezina popularizacija među građanima; naglašava da lokalne i regionalne vlasti imaju važnu ulogu u promicanju potvrde među svojim stanovnicima i isticanju dodane vrijednosti EU-a u tom kontekstu; stoga poziva Europsku komisiju da surađuje s Europskim odborom regija u zajedničkoj kampanji; |
| --- | --- |

6.

Digitalna zelena potvrda

| 7. | ponavlja svoju potporu, izraženu u Rezoluciji o kampanji cijepljenja protiv bolesti COVID-19 (RESOL-VII/010), stvaranju standardiziranog i interoperabilnog dokaza o cijepljenju u medicinske svrhe, s obzirom na to da je certificiranje cijepljenja medicinska nužnost. Kako bi se izbjegla diskriminacija, potvrdu bi u Europskoj uniji trebalo automatski izdavati cijepljenim osobama, osobama koje su se oporavile od bolesti COVID-19 ili testiranim osobama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ustraje na činjenici da zelena potvrda nije nova putna isprava koja osigurava nova prava ili povlastice, već samo sredstvo čija je jedina svrha olakšati slobodu kretanja osoba tijekom pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da će se predloženim okvirom predvidjeti interoperabilne potvrde ne samo za cijepljenje protiv bolesti COVID-19 nego i za testiranje i oporavak kako bi se osobama koje posjeduju potvrdu omogućilo pravo na slobodno kretanje među državama članicama EU-a tijekom pandemije bolesti COVID-19 te kako bi se poboljšalo poštovanje postojećih sanitarnih mjera. Trebalo bi dodatno razmotriti valjanost trajanja potvrde i, ako je potrebno, njezino ažuriranje u budućnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | međutim, izražava zabrinutost zbog stvarne interoperabilnosti takve tehnologije među državama članicama jer neke od njih već planiraju integrirati potvrde o cijepljenju u svoje aplikacije za praćenje koronavirusa, a mnoge od tih aplikacija nisu kompatibilne s takvim aplikacijama u drugim zemljama EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da je digitalna zelena potvrda sredstvo za suzbijanje i uklanjanje opasnosti od već zabilježenih slučajeva lažnih potvrda o bolesti COVID-19. Potrebno je zajamčiti visoke sigurnosne standarde, posebno u pogledu papirnatih potvrda; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ustraje u tome da digitalna zelena potvrda ne bi smjela biti ni preduvjet za ostvarivanje prava na slobodno kretanje ni putna isprava te naglašava načelo nediskriminacije, posebno prema osobama koje nisu cijepljene; |
| --- | --- |

12.

| 13. | predlaže izmjenu članka 1. Prijedloga uredbe kako bi se pojasnilo da digitalna zelena potvrda ne bi smjela utjecati niti na pravo prekograničnih radnika na slobodno kretanje između mjesta stanovanja i mjesta rada tijekom pandemije niti na slobodno kretanje robe i osnovnih usluga na cijelom jedinstvenom tržištu, uključujući prijevoz medicinskih potrepština i prelazak osoblja preko graničnih prijelaza s tzv. „zelenom trakom” utvrđenih u Komunikaciji Komisije o uvođenju zelenih traka u okviru mjera upravljanja granicama radi zaštite zdravlja i dostupnosti robe i osnovnih usluga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ustraje u tome da nediskriminacija mora podrazumijevati da osobe koje nisu cijepljene, ali imaju valjan test kojim se potvrđuje da su zdrave, mogu ostvariti svoje pravo na putovanje. Takav test mora biti dostupan svima, i to uz minimalne troškove; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podržava prihvaćanje potvrda koje treće zemlje izdaju građanima EU-a i članovima njihovih obitelji ako se te potvrde izdaju u skladu sa standardima koji su istovjetni onima utvrđenima Uredbom; očekuje da će se sličan tretman primijeniti i na državljane trećih zemalja koji zakonito borave ili prebivaju u EU-u i koji su cijepljeni u trećim zemljama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da bi se digitalna zelena potvrda trebala primjenjivati samo na cjepiva koja su dobila europsko odobrenje na temelju odluke Europske agencije za lijekove (EMA). Članak 2. stavak 3. Uredbe Europske komisije trebalo bi izmijeniti u tom smislu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | slaže se da bi se digitalna zelena potvrda trebala izdavati besplatno u digitalnom ili i u digitalnom i papirnatom obliku, u skladu s nastojanjima Europske unije u pogledu digitalizacije. Članak 3. stavak 2. trebalo bi izmijeniti u tom smislu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da bi Uredbom trebalo priznati unutarnji ustroj država članica i poštovati načelo supsidijarnosti uvažavajući činjenicu da u nekim državama članicama nacionalna tijela nisu jedina tijela koja izdaju zdravstvene potvrde. U cijeloj Uredbi trebalo bi upućivati na „nadležna javna tijela” (počevši s člankom 3. stavkom 2.); |
| --- | --- |

18.

| 19. | traži od Europske komisije da nakon stupanja na snagu digitalne zelene potvrde koordinira ograničenja slobodnog kretanja ljudi unutar EU-a, kao što su karantena, samoizolacija, testiranje na koronavirus ili odbijanje ulaska. Posebno ustraje u tome da bi države članice bez odgode i unaprijed trebale obavještavati ostale države članice i Komisiju o uvođenju takvih ograničenja, uz relevantno obrazloženje i informacije o opsegu poduzetih mjera (izmjena članka 10. stavka 1.); |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na poštovanje zaštite podataka s obzirom na to da zdravstveni podaci imaju izrazito osjetljiv i osoban karakter te od europskog zakonodavca traži da temeljito procijeni učinak predložene potvrde na zaštitu podataka i naročito njezinu usklađenost s Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) te pitanja u vezi s pohranjivanjem podataka, kao i da ispita mogu li se podaci iz EU-a izmjestiti iz Europske unije; insistira na tome da se ti podaci nakon pandemije više ne koriste za procjenu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno ističe potrebu da države članice i njihove regije prilikom provedbe Uredbe poštuju temeljna prava i načela posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, uključujući pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života, pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na jednakost pred zakonom i nediskriminaciju, pravo na slobodno kretanje i pravo na djelotvoran pravni lijek. U tom bi pogledu sva ograničenja temeljnih prava trebala podlijegati procjenama i provjerama proporcionalnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče Europski parlament i Europsko vijeće da što prije usvoje digitalnu zelenu potvrdu kako bi i ona i cijeli sustav bili potpuno operativni ovog ljeta, što bi bio važan korak prema oporavku gospodarstva EU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | potiče države članice da budu oprezne pri korištenju digitalne zelene potvrde. Osnovne usluge trebale bi i dalje biti dostupne svim građanima; |
| --- | --- |

23.

Povećanje proizvodnje cjepiva

| 24. | ponovno ističe da bi Europska unija trebala djelovati u skladu s načelom solidarnosti. Pristup cijepljenju ne bi se smio određivati prema mjestu gdje ljudi žive ili prema ekonomskoj strategiji privatnih poduzeća; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva na brzo povećanje proizvodnje cjepiva u Europi i podržava nastojanja Europske komisije u tom smislu, a naročito putem povećanja broja proizvodnih pogona u Europskoj uniji; traži od Europske komisije da ispita treba li u tu svrhu predvidjeti ad hoc odredbe o državnim potporama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da bi Europska unija radi povećanja proizvodnje cjepiva mogla razmotriti mogućnost novih rješenja kao što je privremena obustava patenata za lijekove i medicinske tehnologije za liječenje ili sprečavanje zaraze bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponavlja svoj poziv europskim zakonodavcima da iznesu čvrste i odvažne prijedloge za razvoj i proizvodnju osnovnih lijekova na europskom tlu kako bi se zajamčila strateška autonomija EU-a smanjenjem ovisnosti o trećim zemljama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponovno tvrdi da cijepljenje europskog stanovništva mora ostati glavni prioritet Europske unije i pozdravlja mehanizam odobravanja izvoza cjepiva protiv bolesti COVID-19 izvan EU-a kao nužan korak za to da proizvođači cjepiva ispune svoje obveze prema građanima EU-a; istodobno smatra da proces cijepljenja može biti učinkovit samo ako Europska unija nastavi pomagati u pružanju cjepiva ostatku svijeta, a posebno slabije razvijenim zemljama, osobito u okviru saveza COVAX u kojem sudjeluju 142 države. |
| --- | --- |

28.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

MIŠLJENJA

Odbor regija

Interactio – Cianchruinniú – an 144ú seisiún iomlánach de CnaR, 5.5.2021 - 7.5.2021

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/7

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Provedba europskog stupa socijalnih prava iz lokalne i regionalne perspektive

(2021/C 300/03)

| Glavna izvjestiteljica: | Anne KARJALAINEN (FI/PES), članica Gradskog vijeća grada Kerave |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Zahtjev portugalskog predsjedništva za savjetovanje
  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava
  COM(2021) 102 final |

Glavna izvjestiteljica:

Anne KARJALAINEN (FI/PES), članica Gradskog vijeća grada Kerave

Referentni dokumenti:

Zahtjev portugalskog predsjedništva za savjetovanje

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava

COM(2021) 102 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | zadovoljan je što je portugalsko predsjedništvo Vijeća Europske unije u svoj program uključilo provedbu europskog stupa socijalnih prava kao prioritetan cilj te je na zahtjev predsjedništva za socijalni samit u Portu sastavio mišljenje o lokalnoj i regionalnoj perspektivi. Važno je da na najvišoj političkoj razini postoji predanost promicanju snažne socijalne Europe i dobrobiti ljudi tijekom tekućeg desetljeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toplo pozdravlja Akcijski plan Europske komisije za provedbu europskog stupa socijalnih prava u kojem se iznose nužne dugoročne politike i konkretni instrumenti koji će u svim državama članicama Europske unije biti temelj održivijih ekonomskih i socijalnih sustava za budućnost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zadovoljan je što se u Akcijskom planu prepoznaje važnost lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi, osmišljavanju i dodavanju vrijednosti inicijativama. Lokalne i regionalne vlasti imat će ključnu ulogu u jačanju vitalnosti regija i postizanju kvantitativnih glavnih ciljeva u području zapošljavanja, vještina i socijalne zaštite do 2030., pod uvjetom da se osigura dovoljno financijskih sredstava za provedbu Akcijskog plana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da će plan provedbe biti osnova i poticaj za napore koje će lokalne i regionalne vlasti ulagati u provedbu politika zapošljavanja i socijalnih politika. Važno je imati na umu razdoblje nakon tekuće krize i provoditi socijalna ulaganja kako bi se ojačala socijalna dimenzija i osiguralo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da će nedvosmislena, koordinirana i ambiciozna provedba europskog stupa socijalnih prava povećati predanost Europske unije Programu UN-a do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja, a ujedno i ojačati socijalno pravednu provedbu europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kad je u pitanju provedba europskog stupa socijalnih prava, napominje da će razina na kojoj će se EU i države članice koristiti predloženim instrumentima politike i zakonodavnim mjerama biti određena u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

6.

Udruživanje snaga u Portu

| 7. | potiče države članice, socijalne partnere i organizacije civilnog društva koje sudjeluju na socijalnom samitu u Portu da se zajednički zalažu za ubrzavanje provedbe europskog stupa socijalnih prava u područjima koja su u njihovoj nadležnosti, pri čemu će prioritet dati građanima. Većina alata za provedbu načela stupa socijalnih prava u rukama je država članica, regionalnih i lokalnih vlasti te socijalnih partnera i civilnog društva. Uspjeh će ovisiti o predanosti raznih razina vlasti i dionika te o zajedničkoj odgovornosti koju podupiru europske institucije. Regije i općine spremne su odigrati svoju ulogu u izgradnji snažne i otporne socijalne Europe, koja će osigurati da zelena i digitalna tranzicija budu pravedne te olakšati gospodarski i socijalni oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19. Za to postoji jasna podrška javnosti jer 90 % europskih građana smatra da je socijalna Europa važna (1); |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da Europa prolazi kroz najveću zdravstvenu, socijalnu i gospodarsku krizu novijeg doba, krizu koja europsku solidarnost stavlja na kušnju. Posljedice pandemije bolesti COVID-19 na zapošljavanje, razinu siromaštva i psihičko stanje građana još će se dugo osjećati i iziskivat će socijalna ulaganja i ulaganja u zdravstvo od strane svih razina vlasti, djelotvorne kombinacije politika i ekonomske resurse. Ulaganja i mjere koje će se provoditi u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost moraju imati izraženu socijalnu dimenziju kako bi se ojačali sustavi socijalne sigurnosti, financirala kvalitetna radna mjesta, poboljšale i osigurale javne usluge, smanjilo siromaštvo i promicala rodna ravnopravnost. Naglasak bi prije svega trebao biti na zaštiti najranjivijih – kao što su osobe kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost, obitelji sa samohranim roditeljem i samohrane majke kojima je teško uspostaviti ravnotežu između poslovnog i privatnog života, osobe s invaliditetom, migranti, žrtve rodno uvjetovanog nasilja itd. – i na tome da oporavak bude uključiv i socijalno pravedan. U tom je pogledu od velike važnosti načelna predanost ekonomskoj slobodi javnih vlasti u pružanju, naručivanju i financiranju usluga od općeg gospodarskog interesa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da je Europska unija na prekretnici te da novi način razmišljanja nije samo moguć nego i neophodan. U svijetu koji oblikuju svjetski megatrendovi sustave socijalne skrbi potrebno je preustrojiti. Nikad nije bilo važnije ulagati u dobrobit ljudi i uvažavati prednosti koje donosi ekonomija dobrobiti. OR smatra da je socijalni samit u Portu važna prilika da se dogovore zajednički ciljevi u kojima su dobrobit ljudi i jednakost okosnica politike, a socijalna pitanja trajni prioritet Europske unije; |
| --- | --- |

9.

Zajednički ciljevi koje treba dogovoriti u Portu

| 10. | podržava tri glavna cilja u području zapošljavanja, vještina i socijalne zaštite koji su izneseni u Akcijskom planu i koje treba ostvariti do kraja desetljeća, u skladu s UN-ovim ciljevima održivog razvoja. Predloženi novi glavni ciljevi podrazumijevaju da bi do 2030. najmanje 78 % stanovništva EU-a u dobi od 20 do 64 godine trebalo biti zaposleno, najmanje 60 % svih odraslih osoba trebalo bi svake godine sudjelovati u obukama, a broj ljudi kojima prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost trebao bi se smanjiti barem za 15 milijuna; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da će za postizanje cilja u pogledu zapošljavanja biti potrebno stvoriti nova kvalitetna radna mjesta, poboljšati zapošljavanje žena, olakšati pristup zapošljavanju svim mladim ljudima, uz pridavanje potrebne pažnje mladima koji pripadaju skupinama u nepovoljnom položaju, i osigurati da se skupine koje su nedovoljno zastupljene na tržištu rada u njega u potpunosti uključe. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 utjecala je na zapošljavanje žena, mladih ljudi, migranata i osoba s invaliditetom. Potrebno je obratiti pozornost i na poteškoće na koje nailaze osobe koje se u području zapošljavanja suočavaju s diskriminacijom na drugim osnovama, kao što su dob, etničko i rasno porijeklo, vjera ili uvjerenje i seksualna orijentacija; |
| --- | --- |

11.

| 12. | slaže se da su predložene inicijative koje se odnose na zapošljavanje i sveobuhvatno kolektivno pregovaranje važne za osiguravanje bolje zaštite radnika. Novi oblici zapošljavanja, mobilnost radne snage, ekonomija platformi, fleksibilni uvjeti radnog vremena i rad na daljinu iziskuju dijalog među socijalnim partnerima i visok stupanj njihove uključenosti u provedbu europskog stupa socijalnih prava. Istovremeno izražava žaljenje zbog toga što se, osim evaluacije iskustva s Europskim instrumentom za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE), u Akcijskom planu ne razmatra mogućnost rasprave o trajnom europskom sustavu osiguranja u slučaju nezaposlenosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da nova industrijska strategija te strategija za kružno gospodarstvo i MSP-ove, kao i socijalna ekonomija, podupiru stvaranje kvalitetnih radnih mjesta i veću konkurentnost. Uz pomoć tih strategija ujedno bi se trebale smanjiti rodne razlike u području obnovljive energije i zelenih radnih mjesta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | skreće pozornost na postojeće kriterije društvene odgovornosti u javnoj nabavi i njihov doprinos sprečavanju socijalnog dampinga. Stoga predlaže da se javne ugovore u većoj mjeri uvjetuje primjenom pravednih plaća i drugih uvjeta zapošljavanja utvrđenih zakonom i/ili kolektivnim ugovorima, pa i u lancima podugovaranja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je potrebno osigurati ravnotežu između poslovnog i privatnog života i bolji pristup tržištu rada za žene, koje čine veliku većinu njegovatelja u obitelji, te posvećivati posebnu pažnju obiteljima sa samohranim roditeljem i velikim obiteljima. Povećanje stope zaposlenosti žena i smanjenje razlike u plaćama također će poboljšati mirovine žena i smanjiti rizik od siromaštva u mirovini; |
| --- | --- |

15.

| 16. | preporučuje da se Garancija za mlade što prije provede, pri čemu posebnu pozornost treba posveti mjerama za poboljšanje položaja mladih u dobi od 15 do 29 godina koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju. Modernizacija naukovanja i unapređenje programa stažiranja povećat će šanse mladih ljudi da pronađu posao u rastućim sektorima, što je važno jer je tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 nezaposlenost mladih naglo porasla u cijeloj Europi. Ujedno poziva na poduzimanje mjera kojima bi se osiguralo da se programima za promicanje zapošljavanja mladih ne potiču nesigurni oblici zapošljavanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da će oporavak od krize izazvane bolešću COVID-19 te zelena i digitalna tranzicija i demografske promjene različito utjecati na razne europske regije i sektore, zbog čega je potrebno preraspodijeliti radnu snagu i omogućiti znatno prekvalificiranje. OR poziva države članice, lokalne i regionalne vlasti i socijalne partnere da pronađu rješenja za pristup odraslih osoba, a naročito starijih nezaposlenih radnika, usavršavanju i prekvalifikaciji, uz korištenje dobrih praksi i sustava EASE (2); |
| --- | --- |

17.

| 18. | predlaže da se ciljevi u području obrazovanja i vještina uključe ne samo u provedbu europskog prostora obrazovanja već i u europski istraživački prostor i Program vještina za Europu, kako u zelenoj i digitalnoj tranziciji nitko ne bi ostao zapostavljen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da lokalne i regionalne vlasti imaju važnu ulogu u razvijanju politika povezanih s vještinama i pružanju osposobljavanja. OR poziva na korištenje naukovanja u okviru EASE-a (3) i europskog okvira za naukovanje (4) kako bi posebno mala i srednja poduzeća mogla ponuditi naukovanje mladim ljudima te kako bi se poboljšao položaj skupina nedovoljno zastupljenih na tržištu rada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava važnost osiguravanja djelotvorne provedbe strategije Europske unije za rodnu ravnopravnost, s posebnim naglaskom na uključivanju žena u ranjivim situacijama (žrtve rodno uvjetovanog nasilja, samohrane majke itd.). Rodna ravnopravnost, kao i uvažavanje rodne raznolikosti, mora se uključiti u sve aspekte provedbe stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da unatoč uloženim naporima siromaštvo i socijalna isključenost u Europi nisu iskorijenjeni, a očekuje da će pandemija bolesti COVID-19 dodatno pogoršati situaciju. Iako bi cilj u pogledu smanjenja siromaštva mogao biti ambiciozniji, naročito s obzirom na socijalnu štetu prouzročenu pandemijom, smanjenje broja osoba koje žive u siromaštvu za najmanje 15 milijuna, od čega bi najmanje jedna trećina trebala biti djeca, mora biti glavni prioritet za ovo desetljeće, zbog čega se potrebno usredotočiti na temeljne uzroke siromaštva i na djelotvorne mjere, uz sveobuhvatno djelovanje u područjima u najnepovoljnijem položaju. Nacionalni programi potpore dohotku i s time povezane usluge krajnji su resurs za osiguravanje pristojnih životnih uvjeta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe ključnu ulogu javnih socijalnih službi na lokalnoj i regionalnoj razini u provedbi glavnih načela socijalnih prava radi ublažavanja negativnih socijalnih posljedica pandemije; te su službe od presudne važnosti za pravedniji i socijalno uključiviji gospodarski oporavak koji će se ostvariti podupiranjem zapošljavanja, zdravlja i socijalne uključenosti najranjivijih skupina; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava važnost djelotvorne provedbe europskog jamstva za djecu i strategije EU-a o pravima djeteta uz pomoć nacionalnih planova skrbi za djecu, kojima se promiču jednake mogućnosti za svu djecu i okončava međugeneracijski ciklus prikraćenosti osiguravanjem pristupa osnovnim uslugama za djecu kojoj prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost. Sva djeca moraju imati pristup kvalitetnoj skrbi za djecu, ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, zdravoj prehrani i izvannastavnim aktivnostima. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti djeci u ranjivim situacijama, kao što su djeca beskućnici i djeca bez roditeljske skrbi, kako bi im se pružila skrb u zajednici i obitelji te kako bi se osiguralo da nijedno dijete ne bude zapostavljeno. Sprečavanje i suzbijanje svih oblika nasilja i diskriminacije, promicanje pravde naklonjene djeci i jačanje sudjelovanja djece u društvu također su ključni prioriteti, kako je jasno navedeno i u novoj sveobuhvatnoj strategiji EU-a o pravima djeteta. Prava djeteta moraju se zaštititi i u digitalnom svijetu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | isto tako naglašava da je potrebno djelotvorno odgovoriti na potrebe sve starijeg stanovništva i zajamčiti kvalitetu života očuvanjem prava na kvalitetnu socijalnu, dnevnu i dugotrajnu skrb, sektore koji su snažno pogođeni pandemijom i u kojima nedostaje kvalificirane radne snage; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da općine i regije imaju važnu ulogu u pružanju javnih usluga i da za tu bitnu zadaću moraju biti dostupna dostatna financijska sredstva. Ulaganjima u zelenu, digitalnu i socijalnu infrastrukturu smanjit će se regionalne razlike i poboljšati pristup cjenovno pristupačnim javnim uslugama u ruralnim područjima, zapostavljenim gradskim četvrtima, područjima zahvaćenima industrijskom tranzicijom i područjima s ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, kao što su udaljenije i izoliranije regije, u kojima je pristup digitalnim resursima često ograničeniji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da općine i gradovi imaju važnu ulogu u urbanističkom planiranju i osiguravanju javnih i zadružnih održivih i cjenovno pristupačnih mogućnosti stanovanja. Potrebno je povećati ponudu pristojnih stambenih prostora za sve građane, prilagođenih njihovim specifičnim potrebama, primjerice potrebama starijih osoba i osoba s invaliditetom, kako bi se potaknuo samostalan život i spriječilo njihovo smještanje u ustanove, kao i potrebama obitelji s mnogo djece i obitelji sa samohranim roditeljem, žrtava rodno uvjetovanog nasilja i mladih koji su kao maloljetnici podlijegali mjerama zaštite. Rješenja za stanovanje moraju biti sastavni dio lokalnih razvojnih planova čiji je cilj stvaranje naselja ugodnih za život. Pristupi zasnovani na uključivosti, zaštiti i participaciji trebali bi se koristiti ne samo u okviru strategije EU-a za val obnove nego i u odlučnoj predanosti EU-a i država članica izgradnji novih domova, pa i onih za dugoročno unajmljivanje. Od presudne je važnosti lokalnim i regionalnim vlastima omogućiti da na bolji način kombiniraju razne izvore financiranja i grade održive stambene objekte. Problem beskućništva mora se rješavati na integriran i cjelovit način, uz fokus na poboljšanju zdravlja beskućnika i njihovih mreža društvene potpore. Primjer je takvog pristupa projekt „Housing First”, koji je donio uspjeh u smanjenju dugotrajnog beskućništva. Lokalne i regionalne vlasti stoga bi trebale biti dio „Europske platforme za beskućništvo”. U tom pogledu Odbor izražava žaljenje što u Akcijskom planu nije postavljen nikakav kvantitativni cilj za borbu protiv beskućništva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da u predstojećim desetljećima lokalni i regionalni akteri imaju veliku priliku utjecati na količinu emisija, kroz održivo planiranje i ulaganje u proizvodnju energije, građevinarstvo i promet. Mjerama koje će se poduzimati u sklopu europskog vala obnove može se povećati broj radnih mjesta, poboljšati kvaliteta života i uhvatiti u koštac s problemom energetskog siromaštva podupiranjem ulaganja u energetsku učinkovitost u kućanstvima s niskim primanjima. Kako bi se zaštitila prava najmoprimaca i izbjegla gentrifikacija, u slučajevima u kojima se pruža javna potpora u kontekstu vala obnove trebala bi se primjenjivati neutralnost troškova stanovanja (uključujući i troškove energije i operativne troškove); |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da je pandemija bolesti COVID-19 dodatno povećala digitalni jaz. OR predlaže promicanje „digitalne kohezije” kao jednog od ciljeva Europske unije kako bi postojala odgovarajuća digitalna infrastruktura da se osigura da e-usluge i digitalno obrazovanje budu dostupni svima. Posebnu pozornost treba posvetiti pristupu digitalnim alatima za ugrožene i ranjive skupine; |
| --- | --- |

28.

Pregled socijalnih pokazatelja

| 29. | ističe da nacionalni prosjeci socijalnih pokazatelja ne odražavaju sve socijalne izazove u Europskoj uniji. To može dovesti do zavaravajućih rezultata jer se prikrivaju socijalne i regionalne razlike koje često postoje unutar država članica. Pregled regionalnih socijalnih pokazatelja mogao bi pridonijeti uspostavi čvrste politike praćenja na regionalnoj razini, čime bi se osiguralo da se stup socijalnih prava provodi na svim razinama i da su regionalna ulaganja usmjerena na ostvarivanje njegovih načela. U okviru praćenja na regionalnoj razini treba koristiti već prikupljene podatke i regijama ne nametati administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da je potrebno promicati odlučnu, djelotvornu i jasnu zajedničku europsku politiku kako bi se osiguralo pravilno upravljanje migracijskim kretanjima s kojim bi se u potpunosti slagale države članice i regije. Odbor ponovno izražava svoje čvrsto uvjerenje da se „ciljevi pakta o migracijama i azilu, a posebno ostvarenje solidarnosti među državama članicama i sveobuhvatnog pristupa kojim se objedinjuju mjere u području migracija, azila, integracije i upravljanja granicama, mogu ostvariti samo uz zajedničko djelovanje država članica u okviru zajedničkog europskog sustava azila te uz bolje uvažavanje interesa i mogućnosti svih njih u okviru mehanizma solidarnosti” (5); |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje da je važno dodati više pokazatelja i koristiti instrumente koje promiče sama Europska unija (primjerice, regionalni indeks društvenog napretka) kako bi se okvirno obuhvatilo svih 20 načela socijalnog stupa. Prikaz podataka za sve pokazatelje trebao bi biti raščlanjen prema područjima interesa, uključujući rod, s obzirom na to da je rodna ravnopravnost sveprisutno načelo europskog stupa socijalnih prava. OR naglašava da je potrebno dodatno razviti bazu znanja i pokazatelje u okviru preporuka za pojedinačne države članice kako bi se ciljevi stupa socijalnih prava mogli djelotvornije ostvariti. Lokalne i regionalne vlasti trebale bi aktivno doprinositi raspravi o poboljšanju pregleda socijalnih pokazatelja; |
| --- | --- |

31.

Socioekonomsko upravljanje

| 32. | napominje da su europski semestar i Mehanizam za oporavak i otpornost trenutačno najvažniji zakonodavni alati za poticanje, podupiranje i usmjeravanje nacionalnih vlada u ostvarivanju načela europskog stupa socijalnih prava u Europskoj uniji. OR poziva na to da europski stup socijalnih prava bude prioritet u postupku europskog semestra kako bi oporavak od tekuće krize bio istinski uključiv, uz rješavanje problema socijalne isključenosti, siromaštva i nejednakosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | iznova poziva na bolju koordinaciju ekonomskih i socijalnih politika između europske razine vlasti i nacionalnih vlada u okviru europskog semestra te poziva na veću uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u tu koordinaciju uz pomoć zajedničkog upravljanja na osnovi načela supsidijarnosti. U skladu s tim načelom, zadaće strateškog planiranja i provedbe moraju se delegirati ne samo državama članicama već i lokalnim i regionalnim vlastima, koje su u najboljem položaju da djelotvorno odgovore na lokalne potrebe i izazove (6); |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na uvođenje „socijalne taksonomije” u kontekstu održivog financiranja kao sredstva za povećanje ulaganja u socijalnu infrastrukturu kao što su zdravstvo, obrazovanje ili stanovanje. Time bi se moglo pridonijeti svladavanju izazova u pogledu pristupačnosti ključnih usluga nagrađivanjem upotrebe novih tehnologija i napora za stvaranje kvalificirane radne snage i rješavanje problema nedostatka osoblja, a istodobno bi se pomoglo da se ulaganja u socijalnu infrastrukturu u većoj mjeri prepoznaju kao dragocjena ulagačka sredstva; |
| --- | --- |

34.

Financiranje

| 35. | potiče na korištenje višegodišnjeg financijskog okvira i instrumenta za oporavak Next Generation EU u svrhu provedbe europskog stupa socijalnih prava na nacionalnoj razini, čime bi se doprinijelo zelenoj i digitalnoj tranziciji, socijalnoj pravednosti i otpornosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče programska tijela da na poseban način obilježavaju rashode u strukturnim i investicijskim fondovima koji se odnose na provedbu europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na to da se iz nacionalnih proračuna i fondova EU-a izdvaja više sredstava za lokalnu i regionalnu razinu radi financiranja lokalnih mjera, usluga i socijalnih ulaganja, naročito za potporu najugroženijim skupinama, uz uvažavanje načela jednakih mogućnosti i nediskriminacije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da bi se pri planiranju dodjele financijskih sredstava trebale više koristiti procjene distribucijskog učinka kako bi se što bolje utvrdio učinak reformi i socijalnih ulaganja na razne skupine. |
| --- | --- |

38.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Istraživanje Eurobarometra o socijalnim pitanjima, ožujak 2021.

1

(2)  Učinkovita aktivna potpora zapošljavanju (EASE) C(2021) 1372.

2

(3)  Ibid.

3

Ibid

(4)  Preporuka Vijeća o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja, 2018.

4

(5)  OR 4843/2020.

5

(6)  OR 2167/2020.

6

---

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/13

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Paket mjera za proširenje za 2020.

(2021/C 300/04)

| Izvjestitelj: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP), župan Dubrovačko-neretvanske županije |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2020.
  COM(2020) 660 final; SWD(2020) 350 final; SWD(2020) 351 final; SWD(2020) 352 final; SWD(2020) 353 final; SWD(2020) 354 final; SWD(2020) 355 final; SWD(2020) 356 final
  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan
  COM(2020) 641 final |

Izvjestitelj:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP), župan Dubrovačko-neretvanske županije

Referentni dokumenti:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2020.

COM(2020) 660 final; SWD(2020) 350 final; SWD(2020) 351 final; SWD(2020) 352 final; SWD(2020) 353 final; SWD(2020) 354 final; SWD(2020) 355 final; SWD(2020) 356 final

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan

COM(2020) 641 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | s velikim zanimanjem prima na znanje Komunikaciju Europske komisije o politici proširenja EU-a za 2020. godinu, izvješća za zemlje kandidatkinje Albaniju, Crnu Goru, Sjevernu Makedoniju, Srbiju i Tursku te izvješća za potencijalne kandidatkinje Bosnu i Hercegovinu i Kosovo (1), kao i Komunikaciju Komisije o gospodarskom i investicijskom planu za zapadni Balkan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | snažno podržava ponovno isticanje geostrateškog značaja procesa proširenja kao ulaganja u mir, stabilnost, sigurnost i gospodarski rast u cijeloj Europi te pozdravlja nedvosmislenu podršku europskoj perspektivi zapadnog Balkana istaknutoj na sastanku na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanom u Zagrebu u svibnju 2020., te ponavlja svoju potporu ulasku svih zemalja zapadnog Balkana u EU, uz pretpostavku ispunjavanja svih kriterija za članstvo; u tom pogledu ističe da je važno upućivati pozitivne poruke zemljama zapadnog Balkana kako bi se potakla njihova predanost dugom procesu pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Europsku komisiju da kod izrade paketa mjera za proširenje ostane privržena visokim standardima otvorenosti, uključivosti i responzivnosti te u svojem izvješću navede na koji je način u izradi tog dokumenta odnosno izvještaja o napretku provedeno savjetovanje sa zainteresiranim dionicima iz zemalja proširenja, osobito s predstavnicima lokalnih i regionalnih vlasti te u kojoj je mjeri uključenim dionicima pružena povratna informacija o rezultatima savjetovanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja da reforma javne uprave u zemljama zapadnog Balkana, koju Europska komisija sustavno prati u skladu s načelima javne uprave ne može biti potpuna bez dobrog lokalnog upravljanja, te poziva Europsku komisiju da u mjere i instrumente podrške reformi javne uprave ugradi preciznije indikatore uspješnosti koji se tiču fiskalne decentralizacije, osnaživanja lokalnih i regionalnih vlasti za razvoj i pružanje kvalitetnih usluga građanima i poslovnom sektoru, te jačanja uključivog i na dokazima temeljenog procesa razvoja lokalnih i regionalnih politika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sa žaljenjem ukazuje na manjkavi napredak zemalja zapadnog Balkana u temeljnim područjima vladavine prava, funkcioniranja demokratskih institucija i suzbijanja korupcije te još uvijek nepovoljno okruženje za djelovanje neovisnih medija i razvoj civilnog društva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da su nedostatak političkog pluralizma, zastrašivanje lokalnih oporbenih izabranih dužnosnika i potiskivanje njihovih stavova u nekim zemljama zapadnog Balkana veliki izazovi za lokalne demokracije u tim zemljama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sa zabrinutošću upozorava da bi zbog pomanjkanja napretka u procesu proširenja sve zemlje zapadnog Balkana mogle biti dodatno izložene većem utjecaju trećih strana koje kontinuirano nastoje jačati svoj utjecaj u toj regiji, uključujući, ali ne isključivo, Rusiju i Kinu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podržava napore EU-a za jačanjem otpornosti zemalja zapadnog Balkana, ali i bližu suradnju u području kibersigurnosti i strateških komunikacija, kako bi se osiguralo da sve gospodarske aktivnosti koje se financiraju izvana budu u skladu s vrijednostima, normama i standardima EU-a, osobito u ključnim područjima kao što su javna nabava, okoliš, energetika, infrastruktura i tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podržava sveobuhvatnu potporu koju EU pruža vladama zemalja zapadnog Balkana u suočavanju s izazovima pandemije COVID-a 19 i pružanju djelotvornog odgovora na žurne zdravstvene i društveno-gospodarske potrebe, te poziva Europsku komisiju da prepozna važnost uloge lokalnih i regionalnih vlasti u upravljanju pandemijom COVID-a 19 te predloži dodatne mjere podrške decentraliziranoj suradnji lokalnih i regionalnih vlasti i jačanju njihovih kapaciteta za upravljanje kriznim situacijama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Europsku komisiju da, u cilju stvaranja boljeg okruženja za lokalne i regionalne vlasti, predloži modalitete uključivanja predstavnika nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti zemalja zapadnog Balkana u rad konferencije o budućnosti Europe; predlaže održavanje niza dijaloga s građanima na zapadnom Balkanu kako bi građani imali priliku iznijeti svoje bojazni i očekivanja u pogledu članstva u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

10.

Napomene za pojedinačne zemlje

| 11. | u potpunosti podržava što skorije usvajanje pregovaračkog okvira i otvaranje pregovora o pristupanju sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom kako bi se potvrdio kredibilitet političke podrške procesu proširenja i održalo obećanje državama koje su ispunile tražene kriterije za početak pregovaračkog procesa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sa zabrinutošću napominje da Srbija i Crna Gora, kao zemlje u procesu pristupnih pregovora, trebaju odlučnije djelovati kako bi se poboljšalo okruženje za slobodu izražavanja i rad nezavisnih medija, ali i kako bi se postigao napredak na području nezavisnosti pravosuđa i suzbijanja korupcije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja dosadašnji opći napredak u pristupnim pregovorima sa Srbijom, no poziva na ubrzanje reformi u području vladavine prava i temeljnih prava, kao i na napredak u normalizaciji odnosa Srbije s Kosovom, kako je utvrđeno u pregovaračkom okviru; potiče srbijanske vlasti na svim razinama upravljanja na nedvosmislenu komunikaciju o težnjama Srbije za integracijom u EU i o odnosima s EU-om kao glavnim političkim i gospodarskim partnerom Srbije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sa žaljenjem ukazuje na urušavanje političkog pluralizma u Srbiji, nepostojanje održive oporbe u srbijanskom parlamentu i nepovoljno okruženje za razvoj lokalne demokracije, te podsjeća na nužnost rješavanja dugotrajnih nedostataka izbornog postupka putem transparentnog i uključivog dijaloga s političkim strankama i drugim relevantnim dionicima znatno prije sljedećih izbora, uz uvažavanje preporuka Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče Komisiju da pozove Crnu Goru da poduzme značajnije napore u osiguravanju transparentnog i uključivog procesa kreiranja javnih politika, uz snažniju središnju kontrolu kvalitete javnih savjetovanja sa zainteresiranim dionicima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava zabrinutost zbog ograničenog napretka Bosne i Hercegovine u odnosu na prioritetne reforme u području funkcioniranja demokratskih institucija, vladavine prava, zaštite temeljnih prava i reforme javne uprave, istaknute u mišljenju Europske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU-u (2), a pogotovo u odnosu na nepoštovanje presuda i odluka Europskog suda za ljudska prava i odluka Ustavnog suda o izbornim zakonima, neuspostavljenu jednakopravnost konstitutivnih naroda i poštovanje prava ostalih građana, nedovoljne pomake u suzbijanju korupcije, profesionalizaciji i depolitizaciji javne uprave; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja konačno održavanje lokalnih izbora u Mostaru (Bosna i Hercegovina) 20. prosinca 2020. nakon više od dvanaest godina, što je važan doprinos jačanju demokratskih procesa, uz uvažavanje načela Europske povelje o lokalnoj samoupravi i Povelje Europske unije o temeljnim pravima, kao i poticaj daljnjem osnaživanju europskog puta BiH; |
| --- | --- |

17.

| 18. | međutim, zabrinut je zbog potvrđenih slučajeva izborne prijevare u Mostaru i govora mržnje, nakon čega su uslijedili incidenti usmjereni na neke kandidate na lokalnim izborima; stoga potiče Parlament Bosne i Hercegovine da prije sljedećih općih izbora 2022. donese potrebne izmjene Izbornog zakona kako bi se ubuduće izbjegle izborne prijevare; poziva Delegaciju Europske unije u Bosni i Hercegovini da zajedno s drugim predstavnicima međunarodne zajednice snažno osudi govor mržnje i napade na kandidate, a osobito kandidatkinje, kao što je bio slučaj uoči izbora u Mostaru; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da ustraje u iznalaženju rješenja za uspostavu Zajednice općina sa srpskom većinom na Kosovu (gdje Odbor regija zbog svoje uloge i ekspertize nudi konkretnu pomoć i suradnju), te za daljnju normalizaciju odnosa između Srbije i Kosova; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da, u skladu s vlastitim preporukama i pozitivnim preporukama Europskog parlamenta, koje OR snažno podržava, iznova potakne Vijeće da se posveti rješavanju pitanja liberalizacije viznog režima s Kosovom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na važnost zakonodavnih reformi kojima bi se osigurala jasna podjela nadležnosti te raspodjela financijskih resursa između središnje i lokalne vlasti na Kosovu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Albaniju da ostvari veći napredak u pogledu prioriteta koje je Vijeće utvrdilo u točki 10. svojih zaključaka od 25. ožujka 2020.; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Albaniju da – u sklopu šireg programa za poticanje decentralizacije, jačanje lokalne fiskalne autonomije, osnaživanje općina kako bi mogle pružati kvalitetne javne usluge i pružanje jače političke podrške provedbi ciljeva Akcijskog plana za decentralizaciju i lokalno upravljanje do 2022. – nastavi i konsolidira teritorijalnu administrativnu reformu; poziva albanske vlasti da provedu sveobuhvatnu zemljišnu reformu, učvrste prava vlasništva i ubrzaju proces upisa i naknade; potiče Albaniju da brzo donese i provede preostalo zakonodavstvo povezano s Okvirnim zakonom o zaštiti nacionalnih manjina iz 2017. i pozdravlja donošenje Zakona o popisu stanovništva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na daljnje jačanje uloge Vijeća za savjetovanje lokalne i državne uprave (eng. Central and Local Self-Government Consultative Council) u Albaniji, kao dobrog primjera institucionalizacije uloge jedinica lokalne uprave u kreiranju javnih politika; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ukazuje na nedostatak integriranog sustava planiranja, upravljanja i praćenja regionalnog razvoja u Sjevernoj Makedoniji, ali i u većini ostalih zemalja zapadnog Balkana, te poziva na jačanje administrativnih i tehničkih kapaciteta u operativnim strukturama za upravljanje fondovima EU-a, osobito u području prometa i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

25.

| 26. | snažno osuđuje kontinuirano ozbiljno nazadovanje Turske u temeljnim područjima europske pravne stečevine, uključujući ozbiljno i postojano urušavanje funkcioniranja lokalne demokracije, kao i značajno pogoršanje ključnih ljudskih prava, temeljnih vrijednosti EU-a i vladavine prava te općenito slabljenja djelotvornih provjera i ravnoteže u političkom sustavu nakon stupanja na snagu izmjena Ustava; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izražava zabrinutost zbog nastavka prakse prisilnog razrješenja dužnosti izabranih gradonačelnika na jugoistoku i njihovog zamjenjivanja povjerenicima koje je imenovala vlada, kao i zbog uhićenja drugih lokalnih predstavnika; poziva Tursku da, vodeći se Europskom poveljom o lokalnoj samoupravi i preporukama Venecijanske komisije, ne poduzima mjere kojima se sprečava funkcioniranje lokalne demokracije i koje narušavaju opće demokratsko ozračje na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava antieuropsku retoriku Turske i snažno osuđuje njezino nezakonito i provokativno postupanje prema dvjema državama članicama EU-a, odnosno Grčkoj i Cipru, ozbiljnim i ustrajnim povredama njihove suverenosti i suverenih prava, kao i neviđenu agresivnu retoriku protiv susjednih zemalja, što je u potpunosti nespojivo sa statusom zemlje kandidatkinje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | osuđuje jednostrane korake Turske u Varoši i poziva na potpuno poštovanje rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a br. 550 i 789. Odbor regija podržava brzo ponovno pokretanje pregovora pod pokroviteljstvom UN-a i ostaje potpuno predan sveobuhvatnom rješenju ciparskog problema u okviru UN-a te u skladu s relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a i načelima na kojima se EU temelji. Isto očekuje i od Turske; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponovno potvrđuje da je u strateškom interesu EU-a pokušati izgladiti nesuglasice s Turskom putem dijaloga i na temelju međunarodnog prava te uspostaviti uzajamno korisnu suradnju; preporučuje EU-u da u okviru suradnje u području migracija i izbjeglica dodijeli sredstva za izravno djelovanje regionalnih i lokalnih vlasti uključenih u upravljanje migracijskim tokovima, raseljenim osobama i izbjeglicama u Turskoj. Sporazum EU-a i Turske o ponovnom prihvatu trebalo bi u potpunosti i djelotvorno provesti u odnosu na sve države članice, uz napomenu da je suradnja u području pravosuđa i unutarnjih poslova sa svim državama članicama EU-a i dalje ključna; |
| --- | --- |

30.

Uloga lokalnih i regionalnih vlasti u procesu proširenja i jačanju regionalne suradnje

| 31. | naglašava važnost uloge lokalnih i regionalnih vlasti u ispunjavanju kriterija za članstvo u EU-u i provedbi pravne stečevine EU-a, osobito u područjima ekonomske i socijalne kohezije, poljoprivrede i sigurnosti hrane, zaštite okoliša, javne nabave te socijalne politike, kao i važan doprinos jedinica lokalne i regionalne samouprave u komuniciranju učinaka pristupanja Uniji i osiguravanju podrške građana pristupnom procesu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sa žaljenjem podsjeća na nedostatak konkretnih političkih prijedloga EU-a o sustavnoj i strateškoj podršci lokalnim i regionalnim vlastima zemalja zapadnog Balkana, što je OR izrazio u svojim mišljenjima o paketu mjera za proširenje za 2018. i 2019.; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja napore koje je Europska komisija uložila u provedbu evaluacije financijske podrške EU-a lokalnim vlastima u regijama proširenja i novog susjedstva u razdoblju od 2010. do 2018. godine te poziva na široku diseminaciju vrijednih rezultata evaluacije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Europsku komisiju da razvije praktične instrumente potpore učinkovitoj izgradnji kapaciteta za lokalne i regionalne vlasti na zapadnom Balkanu, uključujući i kroz posebne tematske programe podrške ili regionalne projekte tehničke pomoći te kontinuiranih razmjena, mentorstava i umrežavanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | još jednom poziva Komisiju da proširi program potpore poboljšanju upravljanja i vođenja (SIGMA) na podnacionalne razine uprave u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim zemljama kandidatkinjama kako bi se definirali decentralizirani modeli reformi javne uprave i podržalo poboljšanje lokalne uprave i lokalnog javnog upravljanja u cilju primjene pravne stečevine; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno poziva Komisiju da uspostavi ad hoc operativne postupke koji bi omogućili korištenje instrumenata TAIEX i Twinning za suradnju između lokalnih i regionalnih vlasti iz država članica i zemalja kandidatkinja i potencijalnih zemalja kandidatkinja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podsjeća na važnost kontinuirane podrške lokalnim i regionalnim vlastima zemalja zapadnog Balkana kroz Europski odbor regija i njegova relevantna tijela za suradnju, poput Radne skupine za zapadni Balkan te zajedničkih savjetodavnih odbora s Crnom Gorom, Sjevernom Makedonijom i Srbijom, ali ujedno ukazuje i na potrebu za jačom vidljivošću aktivnosti tih tijela na nacionalnoj i regionalnoj razini. U tom kontekstu ukazuje i na važnost žurnog osnivanja zajedničkog savjetodavnog odbora s Albanijom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da unaprijedi indikatore mjerenja napretka u području reforme javne uprave u odnosu na uključenost jedinica lokalne i područne samouprave u planiranje, razvoj, provedbu i vrednovanje javnih politika, te da razvije dodatne mjere za jačanje i djelotvornost mehanizama savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima u kreiranju politika koje utječu na njihov rad i kvalitetu usluga za građane na razini lokalne uprave; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja dosadašnju podršku Komisije jačanju suradnje među mladima u zemljama zapadnog Balkana što je od velike važnosti u očuvanju i daljnjem razvoju dobrosusjedskih odnosa, uključujući i podršku inicijativi poput Regionalnog ureda za suradnju među mladima (eng. Regional Youth Cooperation Office). Poziva se Komisija da u budućim inicijativama podrške suradnji među mladima osigura jaču uključenost lokalnih i regionalnih vlasti kao važnih partnera za lokalne udruge mladih i obrazovne ustanove u provedbi projekata među mladima koji pridonose jačanju dobrosusjedskih odnosa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | predlaže da se u rad međuvladinih konferencija o pregovorima o pristupanju ubuduće na odgovarajući način uključe i predstavnici lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

40.

Vladavina prava, temeljna prava i okruženje za djelovanje neovisnih medija

| 41. | ponavlja da su vladavina prava i funkcioniranje demokratskih institucija ključna mjerila prema kojima EU procjenjuje napredak zemalja kandidatkinja prema članstvu te izražava zabrinutost zbog ograničenog napretka i brojnih izazova povezanih s nedostatkom političke volje, stalnim postojanjem određenih elemenata zarobljavanja države, ograničenim napretkom u području neovisnosti pravosuđa, institucionalnim otporom i nepovoljnim okruženjem za djelovanje neovisnih medija u većini zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da je postojanje poticajnog okruženja za razvoj i djelovanje neovisnih medija i civilnog društva preduvjet za održivost i nepovratnost složenih reformi u procesu pristupanja Uniji, kao i temelj za razvoj lokalne demokracije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | preporučuje Komisiji da konzistentno primjenjuje uvjetovanost u odnosu na poštivanje pravila EU-a u korištenju fondova EU-a i Gospodarskog i investicijskog plana, posebno u postupcima javne nabave i u pogledu transparentnosti, te u tom smislu postavi jasne indikatore; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe da lokalne i regionalne vlasti zbog svoje blizine građanima imaju ključnu ulogu u promicanju i poštovanju europskih vrijednosti i zaštiti temeljnih prava te mogu biti važni partneri i predvodnici u suzbijanju rasizma i govora mržnje, suzbijanju diskriminacije, promicanju rodne ravnopravnosti, zaštiti ranjivih skupina i manjina te jačanju socijalne kohezije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | duboko je uvjeren da upravo lokalne i regionalne vlasti zbog specifične uloge kreatora lokalnih politika kao i pružatelja usluga od javnog interesa, mogu imati snažniju ulogu u rješavanju nekih nedostataka u području vladavine prava i temeljnih prava, ali i u jačanju transparentnog i odgovornog upravljanja lokalnim politikama te poboljšanju zaštite prava ranjivih skupina; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da pruži dodatnu podršku lokalnim i regionalnim vlastima u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama kako bi se unaprijedili standardi uključivanja zainteresirane javnosti u izradu i provedbu lokalnih politika, uključujući i modele participativnog budžetiranja odnosno izrade lokalnih proračuna; |
| --- | --- |

46.

| 47. | upozorava na visoke rizike korupcije u postupcima javne nabave na razini lokalnih i regionalnih vlasti u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama te poziva Europsku komisiju da konkretnim instrumentima podupire jačanje proaktivne transparentnosti i kvalitetnijeg praćenja javne nabave te promicanju politike otvorenih podataka o svim fazama postupka javne nabave; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Europsku komisiju da bolje vrednuje ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u rješavanju temeljnih pitanja na lokalnoj razini, da olakša izgradnju njihovih kapaciteta i vještina u području vladavine prava i temeljnih prava te da im pruži potporu dajući im konkretna sredstva i instrumente za ispunjavanje te uloge, uz uvažavanje odgovarajuće uloge i doprinosa nacionalnih i međunarodnih udruga lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

48.

Uloga lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi Gospodarskog i investicijskog plana.

| 49. | pozdravlja pokretanje Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan kao ključnog instrumenta podrške ekonomskom oporavku i razvoju zemalja regije u sljedećem razdoblju te upozorava na važnost pravovremenog i odgovarajućeg uključivanja jedinica lokalne i regionalne samouprave u programiranje i praćenje provedbe mjera odnosno financiranih projekata, uvažavajući visoke standarde transparentnosti, pristupa informacijama i otvorenih podataka; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podupire praktične mjere za širenje Unijinih inicijativa zelene i digitalne tranzicije na zemlje zapadnog Balkana, čime se potvrđuje značaj regije kao važnog dijela Europe te strateška važnost ulaganja u socijalni i ekonomski razvoj, održivu prometnu infrastrukturu te zaštitu okoliša u zemljama regije znatno prije samog pristupanja u punopravno članstvo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava da bi se velikim infrastrukturnim ulaganjima planiranim u okviru Gospodarskog i investicijskog plana u području prometa, energetike, zelene i digitalne infrastrukture uz temeljne mreže uvijek trebali planirati i resursi za regionalnu i lokalnu konektivnost kako bi građani u lokalnim zajednicama osjetili koristi ulaganja, pogotovo kroz izgradnju novih pristupnih cesta za gradove ili sela; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podržava načelo uvjetovanosti temeljene na reformama za ulaganja u okviru Gospodarskog i investicijskog plana te poziva Europsku komisiju da uz svako ulaganje priloži i odgovarajuću obavijest o očekivanim reformama na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podsjeća da bi veća vidljivost ulaganja EU-a na regionalnoj i lokalnoj razini te jasnija komunikacija temeljnih načela i vrijednosti poput pravila o javnoj nabavi, standarda zaštite okoliša i fiskalne održivosti trebali pridonijeti većoj posvećenosti reformama u procesu pristupanja EU-u te umanjiti rizik od štetnih utjecaja vanjskih aktera u regiji (npr. kineski krediti i sl.); |
| --- | --- |

53.

| 54. | podržava napore uložene u pripremu novog ciklusa programa pretpristupne pomoći (IPA III) te ponovno podsjeća na važnost osiguravanja tematske podrške jačanju kapaciteta regionalnih i lokalnih vlasti u okviru programa IPA III, u skladu s već ranije izrađenim mišljenjem Europskog odbora regija (3); |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Europsku komisiju da razvije smjernice za podršku EU-a lokalnim i regionalnim vlastima u zemljama proširenja u novom financijskom razdoblju 2021. – 2027., s jasnim ciljevima, očekivanim rezultatima te indikatorima za praćenje napretka, po uzoru na srodne smjernice koje je Komisija razvila za podršku civilnom društvu kao i nezavisnim medijima u zemljama regije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | u tom kontekstu poziva Europsku komisiju da uspostavi regionalni nezavisni odbor za praćenje provedbe Gospodarskog i investicijskog plana i programa IPA III, uz sudjelovanje predstavnika lokalnih i regionalnih vlasti, civilnog društva i medija iz zemalja proširenja, izabranih temeljem javnog poziva, u skladu s unaprijed utvrđenim transparentnim kriterijima; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava da proaktivna transparentnost i otvorenost podataka pridonosi povjerenju javnosti u svrhovitost korištenja sredstava iz javnih izvora te poziva Komisiju da uspostavi portal otvorenih podataka s detaljnim, javno dostupnim i pretraživim informacijama o svim korisnicima sredstava iz Gospodarskog i investicijskog plana i programa IPA III. |
| --- | --- |

57.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Ovim nazivom ne dovode se u pitanje stajališta o statusu i on je u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1244/1999 i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.

1

(2)  SWD(2019) 222 final, COM(2019) 261 final.

2

(3)  Mišljenje Europskog odbora regija o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III); COR 2018/04008; SL C 86, 7.3.2019.

3

---

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/19

---

Mišljenje Odbora regija – Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020.–2025.

(2021/C 300/05)

| Izvjestiteljica: | Yoomi RENSTRÖM (SE/PES), članica lokalnog predstavničkog tijela: Općina Ovanåkers |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020.–2025.
  COM(2020) 565 final |

Izvjestiteljica:

Yoomi RENSTRÖM (SE/PES), članica lokalnog predstavničkog tijela: Općina Ovanåkers

Referentni dokument:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020.–2025.

COM(2020) 565 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja komunikaciju „Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za borbu protiv rasizma 2020.–2025.”. Odbor naglašava da je ravnopravnost jedna od temeljnih vrijednosti na kojima se zasniva Europska unija, kako je navedeno u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima, kojima se EU-u daje mandat i odgovornost za borbu protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zabrinut je zbog zaključaka u Izvješću o temeljnim pravima za 2019., koje je sastavila Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA), u kojem se potvrđuje da se etničke manjine i migranti i dalje suočavaju s uznemiravanjem i diskriminacijom diljem EU-a, unatoč dugotrajnim zakonima EU-a o borbi protiv rasizma. Prema tom izvješću, samo 15 od 27 država članica EU-a ima posebne akcijske planove i strategije za borbu protiv rasizma i etničke diskriminacije, a i dalje postoje nedostaci u nacionalnom zakonodavstvu kojemu je svrha kriminalizacija rasizma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jednako je zabrinut zbog rezultata posebnog istraživanja Eurobarometra „Diskriminacija u EU-u” (1). U njemu se navodi da gotovo 59 % ispitanika smatra da je diskriminacija na osnovi etničkog podrijetla u njihovoj zemlji raširena, posebno kad je riječ o diskriminaciji na temelju boje kože. Međutim, percepcije, mišljenja i stavovi i dalje se uvelike razlikuju ovisno o diskriminiranoj skupini te od zemlje do zemlje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja predanost Komisije sveobuhvatnoj ocjeni postojećeg pravnog okvira EU-a za borbu protiv diskriminacije, rasizma i ksenofobije te praćenju primjene Direktive o rasnoj jednakosti (2) i jamčenju pravilne provedbe Okvirne odluke o suzbijanju rasizma i ksenofobije (3); |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da borba protiv diskriminacije u svim područjima mora biti prioritet EU-a, ali napominje da trenutačno postoje nedostaci u antidiskriminacijskom zakonodavstvu EU-a s obzirom na to da su određeni razlozi za diskriminaciju obuhvaćeni samo u područjima zapošljavanja i rada. Odbor poziva predstavnike država članica u Vijeću da zaključe pregovore o horizontalnoj direktivi o jednakom postupanju (4), koja je blokirana otkad ju je Komisija predložila 2008. godine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja činjenicu da je Komisija prvi put priznala da strukturni rasizam postoji i da je dio društvenog, gospodarskog i političkog sustava u kojem živimo, te da vidi potrebu da se to pitanje riješi sveobuhvatnom politikom. S obzirom na to, pristup EU-a rasizmu potrebno je promijeniti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja činjenicu da se u akcijskom planu predlaže niz mjera kojima bi se objedinile sve razine donošenja odluka u društvu, zajedno s civilnim društvom i tijelima za ravnopravnost, u cilju učinkovitije borbe protiv rasizma u Europi, primjerice s pomoću nacionalnih akcijskih planova protiv rasizma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da je akcijski plan korak prema postizanju ciljeva održivog razvoja iz Programa održivog razvoja do 2030., posebno cilja br. 10 o smanjenju nejednakosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | očekuje da će se akcijskim planom za europski stup socijalnih prava, koji će biti objavljen 2021. godine, pružiti dodatna potpora ravnopravnosti na tržištu rada, među ostalim i za pripadnike manjinskih rasnih (5) ili etničkih skupina; |
| --- | --- |

9.

Strukturni rasizam – rješavanje temeljnog problema

| 10. | naglašava da je važno priznati povijesne korijene rasizma. Osiguravanje sjećanja na kolonijalizam, ropstvo i holokaust važan je element u promicanju uključenosti i razumijevanja. Odbor poziva na upotrebu diskursa kojim se rasizam osuđuje, socijalna uključenost promiče, a ljudi osnažuju bez obzira na rasno ili etničko podrijetlo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je jedan od ključnih koraka u učinkovitom rješavanju problema strukturnog rasizma utvrđivanje područja u kojima rasizam i dalje postoji, kao što su obrazovanje, stanovanje, zdravstvena skrb, zapošljavanje, pristup javnim uslugama, pravosuđe, kazneno-pravni sustav ili kontrola migracija, te političko sudjelovanje i zastupanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče Komisiju da Akcijski plan za antirasizam razmotri iz šire perspektive zajedno s europskom imigracijskom politikom i zajedničkom europskom politikom azila; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe potrebu za sveobuhvatnim podacima o diskriminaciji na temelju rasnog ili etničkog podrijetla u Europi. Ako ne izmjerimo i kvantificiramo razmjere diskriminacije i neravnopravnosti, bit će ih vrlo teško djelotvorno riješiti. Podaci o ravnopravnosti mogu biti moćno sredstvo za borbu protiv diskriminacije i isključenosti te istaknuti položaj skupina izloženih riziku od diskriminacije, pri čemu je svrha planiranje uključivih politika i osiguravanje njihove provedbe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da podaci o ravnopravnosti pružaju uvid u razmjere strukturnog rasizma i načine na koje se protiv njega može boriti, ali da postoji potreba za novim metodama prikupljanja podataka o diskriminaciji i ravnopravnosti. Potpuna usklađenost s ustavnim normama, zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka i Poveljom EU-a o temeljnim pravima preduvjet je za ublažavanje mogućih rizika nepravilne upotrebe ili zlouporabe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja odluku Komisije da prikuplja podatke o rasnoj i etničkoj raznolikosti svojeg osoblja uz pomoć u tu svrhu izrađene ankete, koja mora biti dobrovoljna i anonimna kako bi se poštovala pravila o prikupljanju podataka. U tom pogledu naglašava potrebu da sva tijela EU-a provode slične procjene jer je rasna i etnička zastupljenost na svim razinama javne uprave EU-a ključna za postizanje jednakosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno naglašava „važnost usvajanja intersekcijskog pristupa nužnog kako bi se u provedbu strategije uključile osobe u ranjivom položaju koje se mogu suočiti s višestrukom diskriminacijom” (6), s posebnim naglaskom na ranjivim skupinama kao što su, među ostalima, migrantice, djeca i adolescenti migranti bez pratnje ili LGBTI osobe. Stoga poziva Europsku komisiju da dodatno razvije taj intersekcijski pristup u suradnji s državama članicama i izradi smjernice za njegovu lakšu primjenu pri planiranju, vođenju i evaluaciji javnih politika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća da su maloljetni stranci bez pratnje vrlo ranjiva skupina kada je riječ o rasizmu te da im je potrebno posvetiti posebnu pozornost u skladu sa Strategijom EU-a o pravima djeteta 2021.–2024.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na uključivanje politika za borbu protiv rasizma u sve politike EU-a. Europski odbor regija naglašava da bi sve politike za borbu protiv diskriminacije također trebale imati intersekcijski pristup kako bi se djelotvorno suzbijala višestruka diskriminacija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da se gospodarska dimenzija strukturnog rasizma često ignorira. To podrazumijeva znatne gospodarske troškove jer sprečava ljude da ostvare svoj potencijal. Društvo koje je manje rasističko bit će gospodarski snažnije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da je bolest COVID-19 u prvi plan stavila i pogoršala postojeće neravnopravnosti, marginalizaciju i diskriminaciju u Europi te pojačala strukturni rasizam. Osobe koje su već ugrožene dodatno su pogođene. Osim milijuna radnika koji su izgubili posao i prihode, najteže su pogođeni migranti na granicama, osobe s nesigurnim radnim mjestima, osobe bez isprava, obitelji s niskim primanjima, beskućnici, starije osobe, žene te osobe s invaliditetom ili kroničnim bolestima, uključujući mnoge rasne i etničke manjine. Stoga bi se svaki odgovor na pandemiju trebao temeljiti na antidiskriminacijskom pristupu te izravno i neizravno utjecati na rasizam u raznim područjima društva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno poziva na „donošenje snažnih mjera za obranu građanskih sloboda i demokracije u sve digitaliziranijem dobu, uključujući mjere za smanjenje rizika od sveobuhvatnog digitalnog nadzora i borbu protiv lažnih vijesti, kampanja dezinformiranja, govora mržnje i diskriminacije, a posebno rasizma, u digitalnoj sferi, i to bez obzira na to je li izvor tih neželjenih pojava unutar ili izvan EU-a” (7); |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je „ključni element svakog budućeg regulatornog okvira koji se primjenjuje na umjetnu inteligenciju uvođenje zaštitnih mjera kojima bi trebalo osigurati da umjetna inteligencija ne bude pristrana i da ne reproducira diskriminaciju na temelju spola, etničke pripadnosti, dobi, invaliditeta ili spolne orijentacije” (8); |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava potrebu za rješavanjem pitanja diskriminirajućih stavova među pripadnicima policije i tijela za provođenje zakona, policijske brutalnosti i rasnog profiliranja određenih rasnih ili etničkih skupina te smatra da policija i tijela za provođenje zakona moraju služiti kao primjer u području antirasizma i borbe protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da je u onim državama članicama u kojima su lokalne i regionalne vlasti nadležne za policijski nadzor nužno poduzeti mjere za suzbijanje i sprečavanje rasizma u provođenju zakona, nadzirati prakse policijskog nadzora, ulagati u osposobljavanje i razvoj tih tijela te transparentno obrađivati podatke povezane s rasnim profiliranjem. Lokalne i regionalne vlasti također bi trebale razviti sveobuhvatne programe za sprečavanje nasilja u zajednici koji se temelje na javnoj sigurnosti i potpunom poštovanju standarda EU-a o nediskriminaciji u policijskom radu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovo naglašava da „društvo u kojemu se u cijelosti poštuju ljudska prava svih skupina stanovnika i koje se temelji na međunarodnim i zakonskim normama, uključujući norme za suzbijanje diskriminacije i rasizma te drugih vrsta netolerancije, ima središnju ulogu pri sprečavanju i borbi protiv nasilne radikalizacije” (9); |
| --- | --- |

25.

Lokalne i regionalne vlasti na prvoj liniji

| 26. | pozdravlja činjenicu da se Akcijskim planom EU-a za borbu protiv rasizma za razdoblje 2020.–2025. lokalne i regionalne vlasti stavljaju u središte borbe protiv rasizma. Odbor napominje da lokalne i regionalne vlasti zbog svoje blizine građanstvu imaju ključnu ulogu u promicanju i poštovanju europskih vrijednosti te da su na prvoj liniji borbe protiv rasizma i zločina iz mržnje, zaštite ranjivih skupina i manjina te promicanja socijalne kohezije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva na to da se lokalne i regionalne vlasti priznaju kao strateški partneri u izradi, provedbi i praćenju nacionalnih akcijskih planova s obzirom na njihove odgovornosti i znatne napore u borbi protiv rasizma koje već poduzimaju u okviru svojih područja nadležnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u promicanju osposobljavanja i obrazovanja te podizanja razine osviještenosti u području borbe protiv rasizma, posebno među mladima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da je iznimno važno izdvojiti financijska sredstva za lokalne i regionalne vlasti u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. iz fondova EU-a i iz instrumenta Next Generation EU kako bi se promicala socijalna uključenost te suzbili rasizam i diskriminacija u područjima kao što su pristup tržištu rada, obrazovanju, socijalnoj skrbi, zdravstvenoj skrbi i stanovanju. To podrazumijeva i posvećivanje posebne pozornosti ranjivijim skupinama i izdvajanje sredstava za zaštitu maloljetnih stranaca bez pratnje, jer je to u mnogim slučajevima u nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi uz usvajanje akcijskih planova protiv rasizma na nacionalnoj razini moglo biti korisno imati lokalne i regionalne akcijske planove. Oni bi mogli pomoći u rješavanju problema strukturnog rasizma konkretnim mjerama. To odražava i stajalište koje je zauzela Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) u izvješću iz 2019. godine, u kojem naglašava potrebu za akcijskim planovima na svim razinama u borbi protiv rasizma. Lokalne i regionalne vlasti trebalo bi na odgovarajući način podržati pri izradi podnacionalnih akcijskih planova, među ostalim putem ad hoc inicijativa za izgradnju kapaciteta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mogla bi se uključiti u to i poslužiti kao platforma za daljnji razvoj mjera za borbu protiv rasizma na lokalnoj i regionalnoj razini, primjerice podupiranjem socijalne integracije, borbom protiv energetskog siromaštva i promicanjem pristupa pristojnom stanovanju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava važnost uključivanja nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti, kao i civilnog društva, kako bi se nacionalnim akcijskim planovima za borbu protiv rasizma dala legitimnost i učinkovitije suzbijao rasizam u Europi. Također je važno razmjenjivati dobre prakse među raznim zemljama i lokalnim i regionalnim vlastima uz dijeljenje ciljeva i mjera utvrđenih u planovima za borbu protiv rasizma osmišljenim na različitim razinama upravljanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da, kako bi se iskoristio potencijal budućih prijedloga Komisije za nacionalne akcijske planove za borbu protiv rasizma, moraju postojati provjereni protokoli kojima će se zajamčiti njihova provedba u zadanom roku, s jasnim i mjerljivim ciljevima, a napredak treba pratiti i na nacionalnoj i na europskoj razini, pri čemu Komisija snosi punu odgovornost za svoj dio daljnjeg postupanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da bi se ocjena djelotvornosti nacionalnih akcijskih planova za borbu protiv rasizma trebala provesti dvije godine nakon njihove uspostave, uz potpune informacije lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

34.

Europski odbor regija, institucije EU-a i inicijative protiv rasizma

| 35. | podržava inicijativu UNESCO-a za Europsku koaliciju gradova protiv rasizma (ECCAR), a posebno pozdravlja europske projekte povezane s borbom protiv rasizma, uključujući nedavnu inicijativu „Potpora svakodnevnoj borbi protiv rasizma” (SUPER) u okviru Programa Europske komisije o pravima, jednakosti i građanstvu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče Komisiju da svake godine i Odbor formalno uključi u imenovanje jedne ili više „europskih prijestolnica uključivosti i raznolikosti” kao način priznavanja i isticanja napora koje gradovi ulažu u uvođenje snažnih strategija uključivanja na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vrlo je voljan sudjelovati kao službeni partner u organizaciji samita o borbi protiv rasizma 21. ožujka 2021. koji će se održati povodom Međunarodnog dana borbe protiv rasne diskriminacije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da bi Odbor te lokalne i regionalne vlasti, s obzirom na to da su na prvoj liniji u borbi protiv rasizma i diskriminacije, trebali imati formalnu ulogu u razmjenama, redovitim savjetovanjima i dijalogu s institucijama EU-a; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja sveobuhvatne napore Komisije u jačanju politika zasnovanih na temeljnim vrijednostima i u izgradnji EU-ove unije ravnopravnosti pomoću niza akcijskih planova i strategija usmjerenih na suzbijanje diskriminacije po raznim osnovama (u pogledu rasne i rodne ravnopravnosti, prava LGBTIQ osoba, Roma, osoba s invaliditetom, kao i protiv antisemitizma). Međutim, s obzirom na međusektorsku prirodu navedenih strategija, Odbor smatra primjerenom izradu ne samo pojedinačnih nego i intersekcijskih izvješća o napretku u kojima bi se ocjenjivalo međudjelovanje između različitih strategija i njihovi kumulativni učinci u slučaju višestrukih oblika diskriminacije na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podržava napore Komisije da razvije Uniju ravnopravnosti koja će, uz pomoć nove interne radne skupine za ravnopravnost, štititi interese svih ljudi, bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo, uključivanjem jednakosti i intersekcionalnosti u sve politike, zakonodavstvo i programe financiranja EU-a; |
| --- | --- |

40.

| 41. | raduje se sudjelovanju u aktivnostima i suradnji s budućim koordinatorom za borbu protiv rasizma kojeg će imenovati Komisija; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poslušat će poziv Komisije da pruži dobar primjer i pospješi uključiviju strukturu osoblja OR-a putem mjera zapošljavanja i odabira kadrova. |
| --- | --- |

42.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://data.europa.eu/data/datasets/s2251_91_4_493_eng?locale=hr

1

(2)  Direktiva 2000/43/EZ – provedba načela jednakog postupanja bez obzira na rasno ili etničko podrijetlo

2

(3)  Okvirna odluka Vijeća 2008/913/PUP

3

(4)  Prijedlog direktive o načelu jednakog postupanja, COM(2008) 426 final

4

(5)  Upotreba izraza „rasno podrijetlo” u ovom dokumentu, kao i u akcijskom planu, ne podrazumijeva prihvaćanje teorija kojima se pokušava utvrditi postojanje odvojenih ljudskih rasa.

5

(6)  Mišljenje OR-a „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.”

6

(7)  Mišljenje OR-a 2354/2020 „Strategija za digitalnu budućnost Europe i strategija za podatke”

7

(8)  Mišljenje OR-a 2014/2020 „Bijela knjiga o umjetnoj inteligenciji – Europski pristup izvrsnosti i izgradnji povjerenja”

8

(9)  Mišljenje OR-a 6329/2015, „Suzbijanje radikalizacije i nasilnog ekstremizma: preventivni mehanizmi na lokalnoj i regionalnoj razini”

9

---

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/24

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Strategija o pravima osoba s invaliditetom

(2021/C 300/06)

| Glavna izvjestiteljica: | Daniela Ballico (IT/ECR), načelnica Općine Ciampino (RM) |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.
  COM(2021) 101 final |

Glavna izvjestiteljica:

Daniela Ballico (IT/ECR), načelnica Općine Ciampino (RM)

Referentni dokument/i:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.

COM(2021) 101 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | naglašava da se prava osoba s invaliditetom, kako su utvrđena člancima 2., 9., 10., 19., 168. i člankom 216. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i člancima 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), člancima 3., 15., 21., 23. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, člancima 3. i 17. europskog stupa socijalnih prava, kao i Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom ratificiranom 26. studenog 2009., moraju zajamčiti i promicati u svim sektorima i na svim razinama Europske unije i država članica; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja komunikaciju „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” kao stratešku inicijativu kojim se nastoje promicati samostalnost i uključenost tih osoba, zajamčiti ostvarivanje njihovih prava u ravnopravnim uvjetima i zaštititi građani najizloženiji riziku od diskriminacije i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da bi, zbog njihovih nadležnosti i napora koje ulažu u svoj rad, lokalne i regionalne vlasti trebalo priznati kao strateške partnere u osmišljavanju, provedbi i praćenju ove strategije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva na veće priznavanje uloge lokalnih i regionalnih vlasti jer se mnoge politike uključivanja osoba s invaliditetom moraju primjenjivati i provoditi na terenu i u bliskoj suradnji s osobama s invaliditetom. Kako bi se u potpunosti preuzela odgovornost, trebaju nam prilagođene nacionalne, regionalne politike i sredstva, kao i dovoljna dodatna sredstva iz europskih fondova da bi osobe s invaliditetom mogle ostvariti pravedan prelazak na samostalan život i sudjelovanje u zajednici; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava važnost političkog okvira strategije i njezinih mjera jer ona predstavlja novu priliku za postizanje konkretnih ciljeva na području uključenosti i neovisnosti osoba s invaliditetom u Europskoj uniji, počevši od država članica. Strategija dolazi u teškim vremenima, u kojima je pandemija bolesti COVID-19 ozbiljno ugrozila opstanak, zdravlje i dostojanstvo osoba s invaliditetom i na vidjelo iznijela sve slabosti sustava socijalne zaštite i uključenosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja uspostavu okvira sastavljenog od konkretnih mjera kojima se jamče prava i mogućnosti osoba s invaliditetom, koje čine petinu europskog stanovništva, bilo da je riječ o vidljivom ili nevidljivom invaliditetu, oštećenju osjetila, intelektualnom invaliditetu, psihičkim poteškoćama ili višestrukom invaliditetu. Osobe s invaliditetom izložene su većem riziku od siromaštva, isključenosti i depresije, osobito kada okruženje nije osmišljeno za različite ljudske potrebe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja strategiju za provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koja predstavlja prvi univerzalni akcijski plan kojim se osobama s invaliditetom jamče prava i mogućnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podržava pokretanje platforme Europske komisije za pitanja invaliditeta tijekom 2021. i traži da ga se u svojstvu promatrača uključi u njezin rad kako bi se osiguralo istinsko uključivanje osoba s invaliditetom u sve politike i programe. Naglašava potrebu za potpunim uključivanjem lokalnih i regionalnih vlasti kao ključnih aktera u upravljanju politikama koje izravno utječu na osobe s invaliditetom na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na pojačanu suradnju s relevantnim europskim institucijama i u tom kontekstu naglašava da OR može doprinijeti radu platforme mobiliziranjem lokalnih i regionalnih vlasti i podizanjem njihove razine osviještenosti o izazovima nove strategije, koji uključuju borbu protiv stereotipa i diskriminacije osoba s invaliditetom te promicanje primjerenog i jednakog postupanja prema tim osobama u svakodnevnom životu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava važnost suradnje s organizacijama civilnog društva, udrugama osoba s invaliditetom i članovima njihovih obitelji kako bi se provelo načelo „ništa o nama bez nas” pri čemu valja osigurati mehanizme kojima se osobama s invaliditetom i njihovim obiteljima omogućuje sudjelovanje putem tijela aktivnih u tom sektoru i usto osiguravaju posebna mjesta za žene i djevojčice s invaliditetom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno ističe važnost usvajanja cjelovite intersekcijske perspektive; poziva na uključivanje posebnih mjera koje se odnose na ranjive skupine osoba s invaliditetom koje se suočavaju s preprekama zbog isprepletenosti više aspekata (spola, roda, spolne orijentacije, rasnog ili etničkog podrijetla, dobi, vjere, uvjerenja ili nepovoljnog socioekonomskog ili drugog ranjivog položaja). Stoga preporučuje Europskoj komisiji da produbi taj intersekcijski pristup i razvije inicijative čija će provedba utjecati na planiranje, vođenje i evaluaciju javnih politika; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da treba usvojiti načelo u skladu s kojim bi javne uprave trebale poslužiti kao primjer za strukturiranje socijalne uključenosti i jamčenje prava i jednakih mogućnosti za osobe s invaliditetom, kako u pogledu prilika za zapošljavanje na otvorenom tržištu rada tako i u pogledu pružanja pristupačnih usluga. Stoga bi se OR, kao poslodavac i institucijski akter, trebao pridržavati tog načela, služiti kao primjer i uspostaviti potreban vremenski okvir; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava potrebu da se, posebno u području zapošljavanja i pristupačnosti robe i usluga, utvrde načini uključivanja privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da se strategija pitanjem pandemije bavi samo u kontekstu samostalnog življenja i tek usputno u pogledu uključenosti u programe obrazovanja. Nadalje, primjećuje da je nedovoljno priznata uloga obiteljskih njegovatelja, osobito njegovateljica, što je zbog smanjenja usluga dostupnih članovima obitelji tijekom pandemije ponovo izašlo na vidjelo kao jedno od ključnih pitanja. Time je istaknuta važnost osnovne skrbi i njege, kao i potrebe za jačanjem pristupa tehnologiji i njezine upotrebe u privatnom okruženju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče države članice da u nacionalne programe reformi i nacionalne planove za oporavak i otpornost uključe odgovarajuće mjere za osobe s invaliditetom. |
| --- | --- |

15.

Pristupačnost, autonomija i ravnopravnost

| 16. | pozdravlja namjeru Europske komisije da 2022. uspostavi resursni centar AccessibleEU koji će okupljati sve dionike. Poziva i na to da se procijeni funkcioniranje unutarnjeg tržišta pomoćnih tehnologija do 2023. godine, osigura potpora za provedbu zahtjeva za pristupačnost iz direktiva o javnoj nabavi, evaluira primjena Direktive o pristupačnosti interneta i napravi inventar željezničke infrastrukture i njezine razine pristupačnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja ratifikaciju Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) od strane EU-a i njegovih država članica i poziva Vijeće i sve države članice da potpišu Fakultativni protokol UNCRPD-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | slaže se s Europskom komisijom da treba nadzirati provedbu različitih direktiva o pristupačnosti kako bi Europska unija i sve institucije mogle provoditi odgovarajuće provedbene politike; pravila o pristupačnosti moraju se strogo poštovati i poboljšavati kako bi se omogućilo pristupačno okruženje, kako u stambenim objektima, tako i u svim elementima povezanima s lancem pristupačnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća da se osobama s invaliditetom moraju pružiti sve mogućnosti za samostalan život i zajamčiti pravo na samostalnost tijekom cijeloga života. Mora se regulirati osobna asistencija za osobe s fizičkim invaliditetom s višom razinom ovisnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe ključnu ulogu svih osoba s invaliditetom kao stručnjaka za sva pitanja o njima samima. U tom pogledu lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu kada je riječ o potrebi da se uvaži aktivno sudjelovanje osoba s invaliditetom u postupcima donošenja odluka, među ostalim o pristupačnosti. U tu svrhu podsjeća na europsku Nagradu za pristupačnost grada (Access City Award) koju Europska komisija svake godine dodjeljuje trima europskim gradovima koji su se istaknuli u tome što su gradsku strukturu učinili pristupačnijom za sve svoje građane, pri čemu su posebnu pozornost posvetili problemima povezanima s dobi i razinom mobilnosti općenito, i poziva na to da se sličnim inicijativama nagrađuje pristupačnost u ruralnom i prirodnom okruženju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Europsku komisiju da u planiranoj reviziji zakonodavnog okvira u području energije u zgradama predviđenoj za 2021. razmotri pristupačnost kao obvezujući kriterij kako bi se te stambene strukture učinilo pristupačnijima za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

21.

Uživanje prava EU-a

Slobodno kretanje i boravak

| 22. | slaže se s potrebom uvođenja europske iskaznice za osobe s invaliditetom do kraja 2023. kako bi im se osiguralo potpuno uživanje prava Europske unije i uzajamno priznavanje invaliditeta u svim državama članicama. Sa zanimanjem iščekuje budući prijedlog Komisije o europskoj iskaznici i nada se da će se njime prevladati poteškoće na koje se naišlo u fazi ispitivanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podržava namjeru Komisije da djelotvornijom suradnjom s državama članicama osigura da one što skorije uvedu iskaznicu i istodobno rade na usklađivanju priznavanja invaliditeta, za početak prava na slične naknade i potporu te uklanjanje prepreka, jer je to ključno za jamčenje prava na mobilnost unutar Europske unije; |
| --- | --- |

23.

Poticanje sudjelovanja u demokratskom procesu

| 24. | slaže se sa stajalištem istaknutim u strategiji da je potrebno promicati sudjelovanje osoba s invaliditetom u građanskom i političkom životu, jer su još uvijek diskriminirane, među ostalim kada ostvaruju svoje biračko pravo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Europsku komisiju da razmotri donošenje europskog sporazuma o pravu osoba s invaliditetom na glasanje kako bi se uklonile sve vrste prepreka i iznova potvrdilo pravo tih osoba da izražavaju svoje političke sklonosti na isti način kao i svi drugi europski građani. Ističe da je Komisija usvojila program savjetovanja o uključivim europskim izborima, ali da on ne uključuje temu invaliditeta. Preporučuje da se u taj program što prije uvrste osobe s invaliditetom i sva mjesta na kojima se održavaju izbori; |
| --- | --- |

25.

| 26. | slaže se da osobama s invaliditetom treba poboljšati pristup zdravstvenoj skrbi. slaže se s procjenom Europske komisije o neprimjerenosti usluga socijalne skrbi te socijalnih i zdravstvenih usluga, čija su ograničenja za vrijeme pandemije u potpunosti izašla na vidjelo. Naglašava da je stanje posebno teško u udaljenim i ruralnim područjima. Primjećuje da je to prvi put da se problem segregacije pojavljuje u jednom tako važnom europskom dokumentu i pozdravlja tu činjenicu. Smatra apsolutno ispravnim da se razvojem usluga koje se pružaju u zajednici (među ostalim praćenje zdravlja, digitalizacija potpore za osobnu samostalnost i pružanje osobne asistencije, pri čemu osobe mogu birati gdje će, s kim i kako živjeti) pristupi rješavanju problema segregacije osoba s invaliditetom i njihove deinstitucionalizacije kako bi mogle ostvariti pravo na uspješan i samostalan život u zajednici; |
| --- | --- |

26.

Razvoj novih vještina za nova radna mjesta

| 27. | skreće pozornost na činjenicu da je kriza uzrokovana pandemijom diljem Europske unije utjecala na gubitak radnih mjesta osoba s invaliditetom. Napominje da je to zadesilo i članove rodbine osoba s invaliditetom koji o njima brinu, što prvenstveno uključuje majke, partnerice i kćeri; |
| --- | --- |

27.

| 28. | slaže se s time da ubrzanje digitalne i zelene tranzicije nudi mogućnosti zahvaljujući upotrebi informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT), umjetne inteligencije i robotike prilagođene potrebama osoba s invaliditetom te ističe potrebu za ulaganjima u njihove digitalne vještine; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća na potrebu za prikupljanjem usporedivih podataka o invaliditetu kako bi se bolje procjenjivala životna iskustva osoba s invaliditetom u različitim kontekstima, ocjenjivale politike i mjere, pratio njihov napredak i poduzimale odgovarajuće mjere; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da se sustavno pozabavi pitanjem nedostatka informacija o osobama s invaliditetom, osobito u ruralnom okruženju. Kao što je zatražila UN-ova Konvencija o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) i potvrdio Odbor UN-a za ljudska prava, potrebno je premostiti informacijski jaz ne samo pomoću raščlanjenih podataka već i pomoću pokazatelja uključenosti kojima se prate politike i poštovanje prava osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | dijeli stajalište da vještine osoba s invaliditetom treba prilagođavati obrazovanjem, stručnim osposobljavanjem i sljedećim akcijskim planom za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021. – 2027. Također podržava strategiju provedbe tih mjera koja počiva na snažnoj predanosti država članica da se tim osobama osiguraju uključivi i pristupačni programi, kao i potrebna sredstva, pri čemu treba iskoristiti postojeća sredstva i osigurati njihovu komplementarnost; Također ističe da osobama s invaliditetom treba olakšati pohađanje sveučilišta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava potrebu za posebnim odredbama kojima će se omogućiti usavršavanje i prekvalifikacija osoba s invaliditetom kako bi se prije svega iskoristio potencijal digitalne tranzicije. Stoga pozdravlja naukovanje kao instrument socijalne uključenosti u okviru programa Garancija za mlade; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podržava inicijativu Europske komisije da potakne države članice na postavljanje jasnih ciljeva za povećanje stope zaposlenosti osoba s invaliditetom, posebno na otvorenom tržištu rada, i na jačanje kapaciteta službi za zapošljavanje. Ponovno ističe potrebu za olakšavanjem samozapošljavanja i samopoduzetništva za osobe s invaliditetom. Potiče države članice da razmotre uvođenje poreznih olakšica za poduzeća koja zapošljavaju osobe s invaliditetom ili poreznih povlastica za samozaposlene osobe s invaliditetom, a osobito za poduzetništvo. |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja donošenje Akcijskog plana za socijalnu ekonomiju kojim se predviđa poboljšanje poticajnog okruženja za socijalnu ekonomiju, uključujući mogućnosti povezane s osobama s invaliditetom. Poziva na veća ulaganja u socijalna poduzeća s naglaskom na integraciji. Smatra da socijalna poduzeća mogu promicati tržišno orijentiran model za aktivnosti koje se, ako se njima uspješno upravlja, mogu proširiti i biti financijski održive na otvorenom tržištu rada (1). |
| --- | --- |

34.

Jednak pristup i nediskriminacija

| 35. | uviđa da pitanje pristupa pravosuđu nije od sekundarne važnosti i da se prvenstveno odnosi na institucionalnu diskriminaciju osoba s intelektualnim, psihosocijalnim i mentalnim poteškoćama. Potiče države članice da najbolje prakse populariziraju radi prijenosa i multiplikacijskog učinka; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na velik broj građana koji boluju od razvojnog poremećaja i/ili duševnog oboljenja i koji bi stoga mogli podlijegati potpunom ili djelomičnom skrbništvu. Međutim, izražava zabrinutost zbog toga što štićenik u potpunom skrbništvu gotovo u potpunosti može izgubiti svoja zakonska prava i što odluke o najbitnijim aspektima njegova života donosi njegov pravni zastupnik. Brojne su odrasle osobe protiv svoje volje smještene u dom na zahtjev predstavnika koje je imenovao sud. OR preporučuje državama članicama da uvedu pravila za provedbu članka 12. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) (2) te da u postupak donošenja odluka uključe korisnike, njihove obitelji, organizacije za zaštitu njihovih prava i stručnjake za donošenje odluka. |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da se mora riješiti pitanje suzbijanja nasilja nad osobama s invaliditetom, a posebno ženama, djecom i adolescentima s invaliditetom, kao i pitanje osoba s intelektualnim invaliditetom i poteškoćama u uspostavljanju i održavanju međuljudskih odnosa. Navodi da u okviru nove strategije treba pojačati djelovanje u tom pogledu. Na primjer, trebalo bi bolje nadzirati zaštićene smještajne objekte, a svi centri za savjetovanje i skloništa za žene trebali bi biti u potpunosti dostupni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | slaže se da je potreba za borbom protiv diskriminacije u svim aspektima života osoba s invaliditetom jedan od glavnih izazova s kojima se Europska unija suočava u području invaliditeta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uviđa da je obrazovanje glavno sredstvo za rješavanje problema nejednakosti, među ostalim u pogledu osoba s invaliditetom. Slaže se da bi zajamčeno uključivo obrazovanje trebalo obuhvaćati djecu, adolescente i odrasle osobe s invaliditetom. Primjećuje da se europskim programima u tom području podupiru i promiču takve aktivnosti. Poziva na uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti, udruga osoba s invaliditetom i članova njihovih obitelji u programe učenja za osobe s invaliditetom radi promicanja razmjene dobrih praksi, kao i na aktivno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u integraciji politika socijalne uključenosti u obrazovne politike; |
| --- | --- |

39.

Poboljšanje pristupa umjetnosti i kulturi, slobodnim i rekreacijskim aktivnostima, sportu i turizmu

| 40. | podržava to da se osobni razvoj osoba s invaliditetom, a pogotovo djece i mladih, kao i kod svih drugih osoba, promiče kroz pristup umjetnosti, kulturi, rekreacijskim i slobodnim aktivnostima, sportu i turizmu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | posebno ističe ulogu sporta u poticanju uključivanja osoba s invaliditetom i potiče države članice da razvijaju programe koji omogućuju sudjelovanje djece, mladih i osoba s invaliditetom čije je sudjelovanje u većoj mjeri ograničeno. |
| --- | --- |

41.

Služiti kao primjer

| 42. | prepoznaje da je za učinkovitu provedbu strategije važno usvojiti strukturirani sustav. Prvi je korak sustavno uključivanje osoba s invaliditetom u postupke donošenja odluka; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe potrebu za djelotvornom borbom protiv stereotipa o tjelesnom i mentalnom invaliditetu u javnom diskursu, medijima i obrazovanju primjenom načela nulte tolerancije prema predrasudama i stigmatizaciji koji se temelje na tjelesnom/mentalnom invaliditetu, kao i prema diskriminirajućoj uporabi jezika. Lokalne i regionalne vlasti u vrlo su dobrom položaju da budu primjer drugima kao poslodavci i pružatelji usluga, a i zbog svoje blizine građanima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja predanost s kojom Komisija radi na jačanju strategije za ljudske resurse kako bi se osobe s invaliditetom uključivale u radna mjesta i podržavale pomoću razumnih aranžmana koji im omogućuju da budu jednako produktivni kao i njihovi kolege. To uključuje pristupačnost zgrada i svih radnih alata, s posebnim naglaskom na osmišljavanju, razvoju i upotrebi tehnologija koja služi ljudima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podržava potrebu za jačanjem okvira za praćenje provedbe strategije uvođenjem učinkovitih pokazatelja, koji se temelje na postojećim podacima, za mjerenje i procjenu učinka socijalne uključenosti osoba s invaliditetom s ciljem predlaganja i uvođenja mjera nakon te evaluacije; podsjeća na važnost sastavljanja godišnjih izvješća koja sadržavaju pregled napretka država članica u pogledu uključivanja osoba s invaliditetom, uključujući, među ostalim, dobre prakse lokalnih i regionalnih vlasti i udruženja osoba s invaliditetom i članova njihovih obitelji; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Europsku uniju, države članice i njihove regionalne i lokalne vlasti da u nacionalnim i regionalnim statističkim sustavima pridaju veću pozornost pitanjima invaliditeta kako bi mogli pružati pouzdane i redovite podatke u dogovoru s Eurostatom. |
| --- | --- |

46.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Eurofound (2021.), Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States (Invaliditet i integracija u tržište rada: Kretanje politika i podrška u državama članicama EU-a), https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef20013en.pdf

1

Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States

(2)  https://www.un.org/disabilities/documents/convention/convention_accessible_pdf.pdf

2

---

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/29

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Sigurne i održive kemikalije za netoksični okoliš u europskim gradovima i regijama

(2021/C 300/07)

| Izvjestitelj: | Adam STRUZIK (PL/EPP), predsjednik Mazovjeckog vojvodstva |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Europskom odboru regija – Strategija održivosti u području kemikalija – Prelazak na netoksični okoliš
  COM/2020/667 final |

Izvjestitelj:

Adam STRUZIK (PL/EPP), predsjednik Mazovjeckog vojvodstva

Referentni dokument/i:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Europskom odboru regija – Strategija održivosti u području kemikalija – Prelazak na netoksični okoliš

COM/2020/667 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Važnost strategije za kemikalije

| 1. | pozdravlja i podržava mjere poduzete za uvođenje strategije za kemikalije s obzirom na to da kemikalije sada dominiraju gotovo cijelim tržištem proizvodnje te su od presudne važnosti za svakodnevni život; naglašava da su te mjere posebno važne za ljudsko zdravlje i zaštitu okoliša i gospodarstva, što obuhvaća i razvoj sigurnih i održivih kemikalija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uviđa dodanu vrijednost strategije u smislu jačanja konkurentnosti europske kemijske industrije, iskorištavanja ključne uloge kemikalija u postizanju klimatske neutralnosti, provedbe ciljeva Pariškog sporazuma, postizanja ambicioznih ciljeva kružnog gospodarstva, podupiranja plana oporavka i energetske tranzicije te integriranja raznih aspekata upravljanja kemikalijama, kao što su sigurnost, energetska učinkovitost, utjecaj na okoliš, znanost i inovacije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da je kriza uzrokovana COVID-om 19 istaknula osjetljivost naših društava na prijetnje i važnost jačanja njihove otpornosti na gospodarske, socijalne i ekološke šokove; naglašava ključnu ulogu novog europskog instrumenta za oporavak u pružanju potpore EU-u, ali i u utiranju puta za ekološkiju i pravedniju tranziciju i održiviju budućnost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da su tehnološka suverenost te otporna i održiva europska vrijednosna mreža i zatvoreni europski vrijednosni lanci od presudne važnosti, posebno za provedbu zelenog plana i energetsku tranziciju; ističe da bi u interesu održivih rješenja trebalo izbjegavati premještanje proizvodnje ili upotrebe tvari reguliranih u EU-u u treće zemlje u kojima nisu zajamčeni usporedivi visoki standardi zdravlja i sigurnosti na radu i zaštite okoliša jer samo privlačni i stabilni okvirni uvjeti mogu zadržati ili vratiti razinu dodane vrijednosti i proizvodnju u europske regije te zatvoriti vrijednosne lance; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na to da se prepozna važnost višerazinskog upravljanja kao alata za djelotvorno povezivanje ciljeva i zahtjeva strategije za kemikalije sa zelenim oporavkom europskog gospodarstva; naglašava da širok raspon tema obuhvaćenih ciljevima strategije za kemikalije omogućuje integraciju novih i postojećih planova u kemijskom sektoru, kao i razvoj i provedbu mjera kojima se mogu zadovoljiti potrebe lokalnih tržišta i upotpuniti nacionalni napori u skladu s načelom supsidijarnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da nacionalni planovi za oporavak i otpornost pružaju priliku za iskorištavanje potencijala višerazinskog upravljanja, među ostalim pri provedbi strategije za kemikalije. Relevantne mjere moraju biti popraćene odgovarajućim regulatornim okvirom i resursima, dok bi lokalne i regionalne vlasti trebale biti u potpunosti uključene u pripremu i provedbu planova te imati izravan pristup fondovima EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | skreće pozornost na niz pravnih, financijskih i tehničkih prepreka s kojima se lokalne i regionalne vlasti suočavaju kada se bave pitanjem kemikalija. Dosljednim, predvidljivim i pojednostavnjenim regulatornim okvirom olakšat će se ujednačeni pristup procjeni kemikalija i upravljanju njima u svim zemljama EU-a. Tim će se mjerama ograničiti nastanak novih pravnih razlika između EU-a i drugih regija. Potpore i tehnička pomoć lokalnim i regionalnim vlastima također omogućuju promicanje ulaganja povezanih s razvojem, stavljanjem na tržište, širenjem i uporabom sigurnih i održivih materijala, tvari i proizvoda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja mogućnost da Europska komisija podrži znanstvena istraživanja i inovacije, kao što je razvoj naprednih materijala za primjenu u sektorima energetike, građevinarstva, mobilnosti, zdravstva, poljoprivrede i elektronike, radi ostvarivanja zelene tranzicije, poticanja istraživanja, razvoja i primjene niskougljičnih i ekološki prihvatljivih proizvodnih procesa za kemikalije i tvari, promicanja inovativnih poslovnih modela, primjerice onih utemeljenih na učinkovitijoj uporabi kemikalija i drugih resursa, te smanjenja otpada i emisija na najmanju moguću mjeru (1); |
| --- | --- |

8.

Usklađenost strategije za kemikalije s pitanjima koja se razmatraju u drugim dokumentima EU-a

| 9. | pozdravlja to što je strategija održivosti za kemikalije usko povezana s ciljevima zelenog plana zbog brojnih rješenja za zaštitu ljudskog zdravlja i okoliša. Uvođenje sveobuhvatnih pravila za kemijsku industriju može doprinijeti njihovoj transparentnoj primjeni i učinkovitoj provedbi. Uvođenje novih zahtjeva i ograničenja uporabe kemikalija u potrošačkim proizvodima, kao što su deterdženti, kozmetika i materijali koji dolaze u dodir s hranom, imat će pozitivan učinak na okoliš i zdravlje potrošača. Hoće li planirane promjene biti održive i djelotvorne za kemijski sektor, u velikoj će mjeri ovisiti o njihovoj usklađenosti s pravilima koja su već na snazi te s vremenskim i financijskim okvirom predviđenim za njihovu provedbu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na osmišljavanje jasne i dosljedne strategije kojom bi se na lokalnoj, regionalnoj i globalnoj razini osigurali alati i sredstva za promicanje kružnog gospodarstva, počevši od razvoja rješenja, preko ostvarivanja održive proizvodnje, distribucije i upotrebe, pa sve do recikliranja, oporabe i zbrinjavanja kemikalija, uz istodobnu zaštitu okoliša i zdravlja građana; stoga traži veću regulatornu jasnoću u pogledu povezanosti kemikalija, proizvoda i otpada (eng. CPW Interface) kako bi se kružnost mogla uvesti u svim državama članicama; |
| --- | --- |

10.

Posebna uloga regionalnih i lokalnih vlasti

| 11. | ističe da su regionalne i lokalne vlasti vrlo zainteresirane i spremne za poduzimanje mjera usmjerenih na sigurnu proizvodnju i održivu uporabu kemikalija. Te mjere moraju biti popraćene odgovarajućim regulatornim okvirom i resursima, a lokalne i regionalne vlasti ujedno moraju dobiti neograničeni pristup znanstvenim spoznajama i jamstva za dodjelu financijskih sredstava. Osim toga, lokalne i regionalne vlasti mogle bi dobivati korisne povratne informacije o poteškoćama i problemima povezanima s provedbom i primjenom zakonodavstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | s obzirom na usku povezanost lokalnih i regionalnih vlasti i stanovništva te neposredno poznavanje posebnosti pojedinih regija, ističe mogućnost pripreme i provedbe kampanja za podizanje svijesti javnosti o načelima i ciljevima strategije za kemikalije. Izravna suradnja lokalnih vlasti i poduzeća koja posluju u njihovoj regiji omogućuje procjenu problema koji proizlaze iz praktične primjene uvedenih propisa. Važno je da i lokalne vlasti, koje su odgovorne za izravnu primjenu zakona, i tijela nadležna za nadzor usklađenosti sa zakonima raspolažu odgovarajućim pravnim instrumentima za praćenje i kontrolu usklađenosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da lokalne i regionalne vlasti mogu igrati važnu ulogu u provedbi strategije za kemikalije; s obzirom na neposredno poznavanje posebnosti pojedinačnih regija, naglašava da je te vlasti važno uključiti u provedbu informativne kampanje za podizanje svijesti (uključujući među MSP-ovima i stanovnicima/građanima) te da bi pojedinačne sektore trebalo poticati na zamjenu štetnih kemikalija alternativnim tvarima i na to da uz pomoć dizajna nastoje proizvoditi sigurne i održive kemikalije i materijale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra kako je važno da lokalne i regionalne vlasti pri sklapanju ugovora o javnoj nabavi zahtijevaju sigurne kemikalije u proizvodima i robi, čime bi se doprinijelo postupnom ukidanju nepoželjnih proizvoda i robe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava posebnu važnost inovacijskih i investicijskih kapaciteta MSP-ova za sigurnu i održivu proizvodnju i upotrebu materijala, čiji se potencijal može učinkovito iskoristiti kroz potporu i dijalog na lokalnoj i regionalnoj razini. Upravo MSP-ovi nude posebne kemikalije za inovativne proizvode za specijalne namjene i specijalizirane proizvode, kao i njihovu prilagodbu konkretnim potrebama. Budući da su im obično potrebne male količine i velika raznolikost kemikalija, vjerojatnije je da će biti suočeni s problemom da su uvriježeni postupci za pojedinačne tvari vrlo skupi i dugotrajni te ovise o informacijama ili suradnji s podnositeljima zahtjeva za predregistraciju, nositeljima autorizacije, dobavljačima i korisnicima. Tu od velike koristi može biti međuregionalna potpora; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na to da zahtjevi za lokalna tijela i MSP-ove budu razumljivi, transparentni i izvedivi uz razumno administrativno opterećenje; s tim u vezi podsjeća da su mnoge važne informacije i dalje dostupne samo na engleskom jeziku te da ta jezična barijera predstavlja problem; |
| --- | --- |

16.

Provedba strategije

| 17. | smatra da se za uspješnu provedbu strategije za kemikalije moraju uložiti napori u vidu pristupa odozdo prema gore te da ti napori moraju biti pravedno raspoređeni među svim područjima EU-a u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, uz istodobno jamčenje nužne fleksibilnosti, uzimajući u obzir troškove i koristi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava potrebu za izradom plana za provedbu strategije za kemikalije kojim bi se povećao osjećaj sigurnosti stranaka obveznica i smanjili rizici povezani s njezinim uvođenjem, čime bi se omogućilo stalno praćenje napretka i djelotvoran odgovor na prijetnje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ujedno ukazuje na to da su funkcionalnost i reaktivnost određenih kemikalija koje su potrebne za određene namjene često neraskidivo povezane s njihovim opasnim svojstvima. Stoga je također potrebno uključiti i promicati procese i tehnologije koji omogućuju sigurnu uporabu opasnih tvari tijekom cijelog njihovog životnog ciklusa i osigurati pravilno upravljanje njima kao otpadom na kraju korisnog dijela njihovog životnog ciklusa. Treba utvrditi i isključiti specifične neprihvatljive rizike; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da će za provedbu strategije biti potrebna fleksibilna i inovativna rješenja te novi poslovni modeli koji će omogućiti uvođenje i promicanje inovativnih tehnologija. Te će mjere dovesti do oporavka gospodarstva, jačanja konkurentnosti MSP-ova i primjene rješenja za poboljšanje ljudskog zdravlja i stanja okoliša. To će se postići sljedećim:






  — | uvođenjem kružnog gospodarstva i održivih poljoprivredno-industrijskih sustava, |
| --- | --- | --- |

20.

—

uvođenjem kružnog gospodarstva i održivih poljoprivredno-industrijskih sustava,

| — | uvođenjem održivih rješenja zasnovanih na biološkim tvarima, |
| --- | --- |

—

uvođenjem održivih rješenja zasnovanih na biološkim tvarima,

| — | provedbom politika u području zdravlja i okoliša, |
| --- | --- |

—

provedbom politika u području zdravlja i okoliša,

| — | prelaskom na održivo plavo gospodarstvo, |
| --- | --- |

—

prelaskom na održivo plavo gospodarstvo,

| — | korištenjem digitalne povezivosti i digitalnih ekosustava kao tehnološke dopune, |
| --- | --- |

—

korištenjem digitalne povezivosti i digitalnih ekosustava kao tehnološke dopune,

| — | održivom i pravednom tranzicijom i otvaranjem radnih mjesta uz financijsku potporu projektima u skladu s ciljevima strategije; |
| --- | --- |

—

održivom i pravednom tranzicijom i otvaranjem radnih mjesta uz financijsku potporu projektima u skladu s ciljevima strategije;

| 21. | preporučuje da se pri izradi nacionalnih planova za strategiju i jačanje otpornosti provode savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima; poziva Europsku komisiju da iskoristi iskustva stečena u okviru OR-ove Mreže regionalnih središta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče Komisiju, tijela uključena u regulaciju kemikalija (ECHA, tijela država članica) i gremije stručnjaka (npr. RAC) da u interesu pronalaženja praktičnih i održivih rješenja omoguće veću transparentnost postupaka i razmjenu znanstvenih i stručnih spoznaja s predmetnim poduzećima i regijama; ujedno poziva Komisiju da osigura da izmjene europskog zakonodavstva koje proizlaze iz te strategije budu u skladu s agendom za bolju regulativu, čime će uvijek podlijegati relevantnoj procjeni učinka. To je posebno potrebno pri procjenjivanju učinka te pri utvrđivanju i definiranju „ključnih društvenih namjena”, što ne smije dovesti do isključivanja sigurnih vrsta uporabe tvari bez odgovarajućeg obrazloženja; traži da se razmotri treba li svakoj odluci o uvrštavanju tvari na popis predloženih tvari (za autorizaciju) prethoditi analiza opcija upravljanja rizikom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da se veliki potencijal krije u provedbi strategije za kemikalije u poljoprivredi, tekstilnoj industriji, elektronici i građevinarstvu. Ti su sektori važni akteri u cijelom procesu jer ih karakterizira široka upotreba kemikalija, zbog čega utječu na razvoj održivih i sigurnih kemikalija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da je poljoprivredna industrija važan korisnik kemikalija, uključujući sredstva za zaštitu bilja i gnojiva, koje izravno utječu na ljudsko zdravlje i stanje okoliša. Zeleni plan usmjeren je na razvoj ekološke proizvodnje hrane, čime će se u konačnici smanjiti upotreba kemikalija u poljoprivrednom sektoru; s tim u vezi ističe potrebu za pronalaženjem inovativnih rješenja koja će znanstvenicima omogućiti da razvijaju kemikalije na biološkoj osnovi; |
| --- | --- |

24.

Potpora posredstvom regulatornih instrumenata

| 25. | ponovno podsjeća na studiju Europske agencije za okoliš prema kojoj je manjkava provedba zakonodavstva EU-a o okolišu u većini slučajeva posljedica nedovoljne koordinacije između lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela. To je povezano s nedostacima u pogledu administrativnih kapaciteta, financijskih sredstava, znanja, podataka, mehanizama za osiguravanje usklađenosti i integracije područja politika; stoga naglašava da je potrebno ukloniti manjkavosti postojeće strategije i važećeg zakonodavstva, zajamčiti usklađenost politika i održivost pravnih sustava te osigurati sredstva za prilagodbu poduzetnika novim pravilima i osposobljavanje administrativnog osoblja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da bi se s pomoću planiranih izmjena regionalnim i lokalnim vlastima trebala osigurati djelotvorna pravna sredstva za zaštitu svojih područja i stanovnika od rizika povezanih s upotrebom kemikalija, kao i od rizika povezanih s postupanjem s opasnim kemikalijama tijekom preobrazbe kemijske industrije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nužno je revidirati i ojačati Uredbu REACH i Uredbu CLP, kao i njihovu povezanost sa zakonodavstvom o sigurnosti i zdravlju na radu, te pojednostaviti postupke; skreće pozornost na potrebu da Europska komisija prije uvođenja novih pravnih propisa zatraži mišljenje nacionalnih tijela nadležnih za provedbu Uredbe REACH i zakonodavstva o sigurnosti i zdravlju na radu. Novim pravilima trebalo bi upotpuniti postojeće zakonodavstvo i ojačati učinkovitost njegove primjene i provedbe putem utvrđenih i funkcionalnih postupaka; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da je potrebno postrožiti pravila u vezi sa zahtjevima iz Uredbe REACH u pogledu sigurne uporabe recikliranih tvari koje se stavljaju na tržište; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da treba koristiti jedinstveni instrument za koordinaciju javnog djelovanja. Time će se tijelima osigurati pristup ažuriranim informacijama o planiranim i tekućim inicijativama u vezi s kemikalijama u svim područjima zakonodavstva; |
| --- | --- |

29.

Jačanje kontrole i izvršenje propisa

| 30. | smatra da je Europi potrebna snažna i koordinirana strategija za izvršenje propisa, posebno u vezi s uvozom, među ostalim i u kontekstu internetske trgovine, pri kojoj dolazi do najviše povreda pravila o tvarima u proizvodima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da zakonodavne promjene moraju podlijegati praćenju i izvješćivanju. S tim u vezi potrebno je reagirati, nadzirati i osiguravati usklađivanje te poduzimati korektivne mjere; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava potrebu za jačanjem nadzora i pridržavanjem primjenjivih pravila. Ujednačeni i pojednostavljeni pravni okviri na cijelom tržištu EU-a pridonose dosljednoj i koordiniranoj strategiji za nadzor i izvršenje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da bi se postupci autorizacije predviđeni sustavom trebali primjenjivati i na proizvođače izvan EU-a na isti način kao i na europske proizvođače. Strategija bi stoga trebala biti usmjerena na stvaranje jednakih uvjeta za sve dionike. Time će se omogućiti stvaranje sustava u kojem su sva poduzeća iz država članica i izvan EU-a jednaka pred zakonom, čime će se pak osigurati konkurentnost i inovativnost europskih poduzeća; |
| --- | --- |

33.

Inovativnost i konkurentnost

| 34. | naglašava da kemijska industrija mora promijeniti svoje proizvodne procese radi postizanja klimatske neutralnosti do 2050. Energetska tranzicija u industriji u mnogim će slučajevima ići ruku pod ruku s radikalnom modernizacijom ili potpunom zamjenom postojećih postrojenja, što može dovesti do problema ako se istodobno uvode inovativna rješenja za sigurne i održive kemikalije. Međutim, izazovi u pogledu klimatske neutralnosti i inovativna rješenja mogu doprinijeti održavanju i jačanju konkurentnosti poduzeća; |
| --- | --- |

34.

| 35. | napominje da je potrebno zaštititi inovativnost i konkurentnost europskih poduzeća, a posebno malih i srednjih poduzeća, u kontekstu zaštite intelektualnog vlasništva. Predviđenim mjerama trebalo bi se osigurati da nadležne institucije uvedu jedinstvena pravila i okvire, na primjer s pomoću pouzdanih pravnih uvjeta i zaštite povjerljivih poslovnih informacija kojima raspolažu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | preporučuje da se pri svim promjenama povezanima s provedbom strategije za kemikalije u obzir uzme i vrijeme potrebno za prilagodbu ili modernizaciju instalacija i zbrinjavanje opasnih kemikalija koje su povučene s tržišta EU-a. Poduzete mjere mogu utjecati i na daljnje korisnike kemikalija i njihove poslovne modele. U tom bi se kontekstu prilikom uvođenja europskog zakonodavstva u obzir trebala uzimati stajališta cijelog sektora u vezi s mogućim alternativnim rješenjima za zamjenu sirovina ili proizvoda povučenih s tržišta te bi trebalo provesti procjenu učinka u koju bi bile uključene i regionalne i lokalne vlasti te šira javnost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da bi autorizacija tvari na temelju propisa o kemikalijama trebala biti vremenski usklađenija s ulagačkim i inovacijskim ciklusima, a posebno u slučaju složenih proizvoda, kao i s vremenom potrebnim za odobravanje proizvoda i materijala te autorizaciju postrojenja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava važnost mjera za unapređenje znanstvenih spoznaja o prisutnosti opasnih kemikalija u okolišu, među ostalim u tlu i zraku, vodi za piće, flori i fauni te hrani, kao i o njihovim izvorima i utjecaju na ljudsko zdravlje; stoga pozdravlja to što se strategijom nastoji ojačati načelo da onečišćivač plaća; |
| --- | --- |

38.

Protok materijala

| 39. | naglašava da je potrebno podupirati napore raznih sektora i poduzeća da zamijene potencijalno opasne tvari promicanjem znanstvenog istraživanja i razvoja te ulaganjem u održive kemikalije i tehnološke inovacije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava potrebu za širenjem i uvođenjem novih standarda i certifikata za održive kemikalije. Primjena ekoloških kriterija od strane regionalnih i lokalnih vlasti promicala bi motivaciju i svijest o održivim proizvodima; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podržava provedbu koncepta održivosti već od faze kemijskog razvoja. Proizvodi od održivih tvari morali bi se moći u potpunosti reciklirati kako bi se tako dobivene sigurne sirovine mogle koristiti za daljnju proizvodnju. Proizvodni postupak izravno je i neraskidivo povezan s postupkom oblikovanja i razvoja proizvoda. Ako se životni ciklus proizvoda uzme u obzir već u fazi dizajna, održivom proizvodnjom poticat će se stvaranje održivih proizvoda te tako smanjivati ili uklanjati negativne posljedice na okoliš i društvo. Cilj je da kemijska industrija smanji emisije te bude energetski učinkovita, sigurna u pogledu proizvodnje i uporabe i konkurentna, a izazovi s kojima se suočava moraju biti savladivi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da provedba strategije za kemikalije uvelike ovisi o postizanju ciljeva kružnog gospodarstva. Kemijsko recikliranje predstavlja šansu za kemijsku industriju jer pridonosi smanjenju utjecaja na okoliš i pronalaženju inovativnih rješenja kojima se omogućuje upotreba recikliranih materijala u proizvodima te proizvodnja visokokvalitetnih materijala koji se mogu reciklirati; s tim u vezi naglašava potrebu da se u tom području uvede poseban sustav potpore kojim se promiče uporaba recikliranih materijala; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava važnost pitanja povezanih s neophodnom obradom otpada nastalog povlačenjem nekih tvari i proizvoda s tržišta EU-a. Pritom treba voditi računa ne samo o financijskim pitanjima nego i o troškovima povezanima s okolišem. U tom bi pogledu EU trebao podupirati i regionalne i lokalne vlasti i poduzeća u obnovi ili modernizaciji objekata i ulaganju u održive inovacije za čišćenje tokova otpada, povećanje recikliranja i smanjenje odlaganja otpada, a posebno plastičnog i tekstilnog otpada; |
| --- | --- |

43.

Procjena kemikalija i pristup relevantnim informacijama

| 44. | naglašava važnost međuregionalne suradnje u razvoju usklađene politike za promicanje sigurnih kemikalija, uvođenju mjera za sigurniju upotrebu tih kemikalija i promicanju kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava važnost sigurnosti proizvoda, posebno u cilju smanjenja uporabe potencijalno opasnih tvari u proizvodima i olakšanja pristupa informacijama o kemijskim sastojcima tijekom cijelog životnog ciklusa proizvoda; |
| --- | --- |

45.

| 46. | u tom kontekstu podsjeća na pravo na informiranje, koje je potrošačima važno za donošenje informiranih odluka; ističe da se te mjere mogu provesti uvođenjem učinkovitih zahtjeva u pogledu informiranja ili mogućnosti praćenja prisutnosti opasnih tvari od trenutka proizvodnje proizvoda, na primjer na temelju baze podataka SCIP Europske agencije za kemikalije i s pomoću uvođenja putovnica za proizvode; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava potrebu za uspostavom potpuno umrežene i interdisciplinarne baze podataka EU-a o kemijskoj sigurnosti, koju bi trebala izraditi Europska agencija za kemikalije. Tim će se mjerama osigurati uspostava ujednačenog i transparentnog pristupa kemikalijama, kao i procjena rizika od kemikalija. Osim toga, osigurat će uvođenje preciznih i nedvosmislenih definicija i kriterija, uzimajući u obzir dobro razumijevanje uporabe kemikalija i moguće izloženosti, i to na temelju pouzdanih i ažuriranih znanstvenih dokaza; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pri procjeni održivosti proizvoda uzima se u obzir cijeli životni ciklus i najviša moguća razina kružnosti, u što spadaju čimbenici poput učinkovitosti sirovine, potrošnje energije, vode i zemljišta te smanjenja emisija stakleničkih plinova i drugih onečišćujućih tvari. Osim toga, na procjenu održivosti proizvoda moraju se primjenjivati metode koje su europska kemijska poduzeća već počela razvijati; naglašava da takve procjene mogu biti i ključan izvor informacija za odluke o zamjeni tvari; |
| --- | --- |

48.

Biogospodarstvo

| 49. | naglašava važnost suradnje industrije i poljoprivrede. Poljoprivreda je važan izvor informacija za proizvodnju i uporabu bioloških tvari, pri čemu posebnu pozornost treba posvećivati potencijalu biomase kao sirovine za proizvodnju kemikalija. Istodobno je znatno smanjenje uporabe pesticida, insekticida i drugih agrokemijskih proizvoda u skladu s ciljevima utvrđenima u strategiji „od polja do stola” ključno za očuvanje biološke raznolikosti i smanjenje štete za okoliš; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava važnost vodika u povećanju energetske učinkovitosti i razvoju inovacija. Vodikove tehnologije prioritet su u provedbi europskog zelenog plana te jedan od najbitnijih elementa za preobrazbu kemijske industrije, a njihova primjena iziskuje izradu usklađenog i pojednostavljenog zakonodavstva i financijsku potporu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | prepoznaje potencijal vodika, koji bi moglo postati ključan element u preobrazbi kemijske industrije, jedne od energetski najintenzivnijih industrija; međutim, naglašava da je za iskorištavanje njegova potencijala potrebna financijska potpora; |
| --- | --- |

51.

Razvoj vještina

| 52. | Jedno od područja važnih za provedbu strategije za kemikalije jest i ljudski kapital; ističe da je pri digitalizaciji i ekološkoj tranziciji te transformaciji i prilagodbi tog sektora potrebno osigurati kontinuitet osoblja. Također je važno osigurati dovoljno vremena za odgovarajuće osposobljavanje radnika za rad s kemikalijama. Usavršavanje i prekvalifikacija radnika ključni su za održavanje konkurentnosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja činjenicu da se sredstvima EU-a može podupirati usavršavanje i prekvalifikacija radnika uključenih u proizvodnju i upotrebu kemikalija (2). Tim se mjerama stvaraju nove gospodarske mogućnosti i ujedno promiču socijalna pravda i otpornost, osobito u regijama u posebno teškoj situaciji, te potiče ekološka tranzicija; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe da odgovarajuća procjena rizika, određivanje prioritetnih mjera, pronalaženje sigurnih i održivih tvari i materijala te rasprava o njihovim prednostima i nedostacima iziskuju vrlo složena i specijalizirana stručna znanja i veliko vremensko opterećenje poduzeća i nadležnih tijela te da u tom kontekstu postoji stalna potreba za informacijama, savjetovanjima i daljnjim osposobljavanjem; |
| --- | --- |

54.

Financijska potpora

| 55. | poziva na uvođenje financijskog okvira kojim će se osigurati jednaki uvjeti za preusmjeravanje industrije na sigurne i održive kemikalije i materijale i poticati promjena ponašanja uz istodobno osiguravanje konkurentnosti na europskim i međunarodnim tržištima. Tim bi se mjerama trebala omogućiti održiva tranzicija koja pogoduje socijalnoj i gospodarskoj koheziji; |
| --- | --- |

55.

| 56. | u svjetlu krize izazvane COVID-om 19, koja znatno utječe na financije i funkcioniranje lokalnih i regionalnih vlasti, poziva Europsku uniju da odobri izravan pristup financiranju za projekte koji se odnose na održive kemikalije. Osim toga, EU mora pružati dodatnu potporu tranzicijskim regijama; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava potrebu za osiguravanjem pravnih i financijskih instrumenata za promicanje i podupiranje inovativnih rješenja za razvoj nove generacije kemikalija na lokalnoj i regionalnoj razini, kao i za ekološku preobrazbu kemijske industrije; |
| --- | --- |

57.

| 58. | podržava uspostavu posebnog fonda za (bio)monitoring ljudi i okoliša diljem EU-a u okviru programa Obzor Europa. |
| --- | --- |

58.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Europskom odboru regija – Strategija održivosti u području kemikalija – Prelazak na netoksični okoliš.

1

(2)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Europskom odboru regija – Strategija održivosti u području kemikalija – Prelazak na netoksični okoliš.

2

---

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/36

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalne i regionalne vlasti za zaštitu morskog okoliša

(2021/C 300/08)

| Izvjestiteljica: | Emma Nohrén (SE/Zeleni), zamjenica gradonačelnika općine Lysekil |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Portugalsko predsjedništvo Vijeća |

Izvjestiteljica:

Emma Nohrén (SE/Zeleni), zamjenica gradonačelnika općine Lysekil

Referentni dokument/i:

Portugalsko predsjedništvo Vijeća

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja zahtjev portugalskog predsjedništva Vijeća za savjetovanje o ulozi lokalnih i regionalnih vlasti u zaštiti morskog okoliša; |
| --- | --- |

1.

| 2. | duboko je zabrinut jer u morskom okolišu EU-a do 2020. nije postignuto dobro stanje okoliša u skladu sa zahtjevima Okvirne direktive o pomorskoj strategiji i obvezama koje je EU preuzeo na Konferenciji UN-a o oceanima 2017.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da su zdrava mora ključna za funkcije planeta kojima se podržava život, kao što su proizvodnja kisika, regulacija klime, proizvodnja hrane i mnoge druge usluge ekosustava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da su obale najgušće naseljena područja u EU-u i da u njima živi velik broj raznih organizama; ribama su u tim osjetljivim morskim ekosustavima potrebna uzgajališta i hranilišta kako bi rasle i razvijale se; zabrinut je zbog ribljih stokova, uključujući stokove koji se iskorištavaju u komercijalne svrhe, s obzirom na sve veći pritisak na obalna područja uzrokovan urbanim razvojem i turizmom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | upozorava da je stanje obala i mora u Uniji dodatno pogoršano pritiscima zbog klimatskih promjena i zakiseljavanja oceana, čime se fizikalne i kemijske značajke mora mijenjaju i približavaju točki ograničenja našeg planeta, nakon koje bi uslijedile nepovratne promjene ekoloških uvjeta života na Zemlji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podržava ciljeve zaštite bioraznolikosti navedene u zelenom planu EU-a i Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.; naglašava da se ključna uloga oceana za EU mora bolje prikazati i istaknuti; potiče Komisiju da u svoj akcijski plan za očuvanje ribolovnih resursa i zaštitu morskih ekosustava uključi jasne i mjerljive ciljeve s pripadajućim rokovima u skladu s globalnim okvirom za politiku bioraznolikosti nakon 2020. dogovorenim na 15. Konferenciji stranaka Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti, koji će biti objavljen 2021. (1); podsjeća da bi ključnu ulogu naših oceana i obala u ublažavanju klimatskih promjena i strategiji prilagodbe tim promjenama trebalo na odgovarajući način uzeti u obzir u predloženim rješenjima (2); |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da 94 % građana EU-a smatra da je zaštita okoliša važna (3), što jasno pokazuje da zaštitu okoliša treba primjenom sustavnog i međusektorskog pristupa potpuno integrirati u javno donošenje odluka na svim razinama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da pandemija i njezina ograničenja dodatno pokazuju važnost prirode za rekreaciju, zdravlje i mentalnu dobrobit; naglašava da je pri obnovi našeg gospodarstva potrebno u cijelosti uzeti u obzir stvarnu vrijednost prirode i bioraznolikosti u okviru planova za zeleni oporavak i otpornost; ističe da ulaganja u morski okoliš mogu donijeti kratkoročne socioekonomske koristi, a srednjoročne do dugoročne koristi za okoliš, među ostalim, aktivnom obnovom morskih ekosustava, povećanjem daljinskog elektroničkog praćenja i zaustavljanjem onečišćenja plastikom na njegovu izvoru (4); |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da je za uspješnu obnovu bioraznolikosti i zaustavljanje uništavanja okoliša ključno uspostaviti istinsko kružno gospodarstvo koje se temelji na odgovornoj proizvodnji, s jasnim ciljevima za ponovnu uporabu robe, smanjenje potrošnje i recikliranje materijala, čime bi se znatno smanjila upotreba novih sirovina; čvrsto vjeruje da bi se međusobno povezane krize u području klime, bioraznolikosti i korištenja resursa trebale rješavati zajedno; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da su pristup temeljen na ekosustavu, načelo opreznosti i načelo „onečišćivač plaća” temeljna načela politike za oblikovanje zakonodavstva EU-a o morskom okolišu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da je vrijeme za djelovanje ispravljanjem strukturnih problema u vezi s provedbom Okvirne direktive o pomorskoj strategiji i istodobno pokretanjem mjera kojima se može osloboditi neiskorišteni potencijal lokalnih i podnacionalnih vlasti za zaštitu morskog okoliša EU-a; |
| --- | --- |

11.

Poboljšanje provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji uz doprinos lokalnih i regionalnih vlasti

| 12. | ističe da mnoge politike i odluke koje donose tijela na lokalnoj ili podnacionalnoj razini u pogledu planiranja i izdavanja odobrenja za ljudske aktivnosti kao što su urbana gradnja, prometni projekti, pročišćavanje otpadnih voda, gospodarenje otpadom, industrijska proizvodnja, poljoprivreda, proizvodnja energije itd. izravno ili neizravno utječu na kvalitetu vode i mora odnosno morsku bioraznolikost, kako u obalnim područjima tako i na otvorenom moru; naglašava da zelena javna nabava može imati ključnu ulogu u pomaganju zajednicama i regijama da postanu resursno učinkovite i ekološki održive; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pohvaljuje mnoge općine i regije koje već međusobno surađuju na nizu uspješnih mjera za poboljšanje stanja morskog okoliša te očekuje od država članica da u potpunosti uzmu u obzir te napore i integriraju ih u planiranje i procjenu svojih nacionalnih strategija za morski okoliš; ponavlja da su države članice odgovorne za jamčenje kontinuiteta, koordinacije i suradnje u svojim strategijama za morski okoliš kako bi se ojačala i poboljšala vertikalna koordinacija između nacionalnih, podnacionalnih i lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da mnoge općine i regije nisu svjesne svojeg prava na djelovanje niti svojih dužnosti u pogledu provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji; poziva sve države članice da ocijene postupke koje su uvele radi postizanja ciljeva Okvirne direktive o pomorskoj strategiji te da razjasne odgovornosti među različitim tijelima nadležnima za donošenje odluka i da ih o tome obavijeste kako bi se osigurala djelotvornost i učinkovitost strategije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da je potrebno prepoznati ulogu lokalnih i podnacionalnih vlasti u provedbi Okvirne direktive o pomorskoj strategiji; poziva Komisiju da predloži pravila za države članice o tome kako uključiti te razine vlasti u postupak savjetovanja i u postupak utvrđivanja, osmišljavanja i planiranja mjera, pojašnjavanja nadležnosti i poticanja većeg angažmana i odgovornosti lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prima na znanje spremnost poduzeća da podrže konkretne projekte obnove; naglašava važnost kontinuiteta i dugoročne vizije pomorske strategije, među ostalim i na lokalnoj razini; smatra da se uspostavom jasnog i transparentnog smjera za pomorsku strategiju poduzećima pružaju prilike za ulaganja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prima na znanje napore Komisije da među državama članicama, kao i sa susjednim zemljama koje nisu članice EU-a, uskladi standarde, postupke, granične vrijednosti i izvješćivanje povezano s vodom i bioraznolikošću u okviru različitih zakonodavnih akata EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podržava daljnju suradnju s regionalnim konvencijama o moru; naglašava da je ključno zajedničko regionalno shvaćanje onoga što čini dobro stanje okoliša; čvrsto vjeruje da će se usklađenim pristupom i sinkroniziranim izvješćivanjem u konačnici stvoriti sinergije i uštedjeti resursi; poziva države članice da podrže i obvežu se na ostvarivanje usklađenog i pouzdanog sustava prikupljanja podataka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da su serije podataka koje se odnose na duga razdoblja iznimno važne za otkrivanje sporih promjena u okolišu, praćenje onoga što pokreće propadanje ekosustava i ocjenjivanje djelovanja i mjera; |
| --- | --- |

19.

| 20. | preporučuje da države članice u prikupljanje i procjenu podataka uključe obalne općine i regije koje poznaju situaciju na terenu; zalaže se za otvorenost prema građanskoj znanosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | čestita Komisiji na javno dostupnom internetskom portalu WISE Marine (5), koji, među ostalim, sadržava informacije o statusu svakog deskriptora o kojima izvješćuju države članice; time bi se, bez daljnje odgode, trebalo poboljšati elektroničko izvješćivanje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uviđa da je prvi ciklus provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji složen izazov, ali ističe da se napredak neće nikad postići ako se ne definiraju granične vrijednosti i jasni, ambiciozni i mjerljivi ciljevi; stoga poziva na definiranje tih ciljeva bez daljnje odgode; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da postizanje ciljeva Okvirne direktive o pomorskoj strategiji u potpunosti ovisi o uspješnoj provedbi Okvirne direktive o vodama i Direktive o komunalnim otpadnim vodama; stoga traži od Komisije da istraži kako poboljšati koordinaciju i usklađenost direktiva te da predloži smjernice za države članice o tome kako koordinirati provedbu direktiva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da postoji potreba da se upravljanje pomorskim prostorom uskladi među različitim dionicima; ističe da je pristup koji se temelji na ekosustavu osnova za provedbu Direktive o pomorskom prostornom planiranju u cilju izvršenja odluka o upravljanju kojima se doprinosi postizanju dobrog stanja okoliša; |
| --- | --- |

24.

Iskorištavanje potencijala lokalnih i regionalnih vlasti

| 25. | predlaže da obalne zajednice i regije iskoriste priliku za poticanje lokalnog gospodarstva, otvaranje novih radnih mjesta i istovremeno poboljšanje stanja svojih obalnih voda korištenjem Europskog fonda za pomorstvo i akvakulturu, programa LIFE i drugih fondova EU-a za mjere i projekte koji doprinose ostvarenju ciljeva Okvirne direktive o pomorskoj strategiji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da se rezultati lokalno provedenih mjera moraju uključiti u procjenu u nacionalnim pomorskim strategijama; naglašava da bi mjere po mogućnosti trebale biti dugoročne jer na rezultate treba dugo čekati zbog sporog oporavka morskog okoliša; napominje da se financijska sredstva moraju osigurati za odgovarajuću dugoročnu procjenu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje da je turizam jedan od glavnih gospodarskih sektora u obalnim regijama; naglašava da u održivom turizmu treba primjenjivati cjelovit pristup uzimajući u obzir i dobrobit lokalnog stanovništva i „život ispod površine mora”; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da plastični otpad i podvodna buka koji proizlaze iz turizma mogu imati ogroman utjecaj na morske životinje te stoga naglašava važnost očuvanja prirode i života u moru, koji su glavne atrakcije obalnih područja; potiče obalne zajednice da promiču ideje poput „tihih zaljeva” za vožnju kajakom ili područja bez motornih čamaca, čime se doprinosi dobrobiti i lokalnog stanovništva i stanovnika „ispod površine mora”; |
| --- | --- |

28.

| 29. | napominje da ekološki diferencirane lučke naknade mogu biti učinkovit način da obalne regije poboljšaju stanje okoliša i smanje emisije u zrak i vodu, kao i otpad i buku; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva na to da se pri odlukama o usmjeravanju pomorskog prometa provede savjetovanje s obalnim općinama i regijama; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da se kombiniranim kopneno-morskim zaštićenim područjima kojima se dobro upravlja može poboljšati zaštita osjetljivih prijelaznih područja između kopnenog i morskog okoliša te istodobno povećati privlačnost obalnih regija kao središta rekreacije i održivog turizma; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da zajednice i regije bez izlaza na more također ovise o oceanima zbog njihovih funkcija kojima se podržava život, kao i u pogledu hrane, rekreacije, prijevoza, energije itd. te su također odgovorne za onečišćenje koje se događa uzvodno; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče općine i regije da pokrenu vlastite inicijative i međusobno surađuju, među ostalim i na prekograničnoj razini, kao i s regijama koje se nalaze uzvodno u slivnom području, kako bi identificirale i osmislile mjere za rješavanje konkretnih problema, kao što su onečišćenje plastikom, višak hranjivih tvari, zagađeni odroni, prekomjerni pomorski promet ili bilo koji drugi problem; ponavlja da su sredstva EU-a dostupna za podupiranje takvih inicijativa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | spreman je podržati svaku inicijativu za uspostavu „Gradova EU-a za zdrave oceane”, platforme namijenjene gradovima EU-a za zajedničko uklanjanje uzroka gubitka morske bioraznolikosti i degradacije morskog okoliša; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da su interakcije kopna i mora i međusobna povezanost različitih područja politike složena pitanja kada je riječ o očuvanju mora, te su izazov za većinu lokalnih i podnacionalnih vlasti čije su mogućnosti, ljudski resursi, dostupno vrijeme i financijska sredstva ograničeni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | čvrsto vjeruje da se pružanjem potpore lokalnim i podnacionalnim vlastima u vidu razmjene znanja, tehničke pomoći i resursa može osloboditi neiskorišteni potencijal za ambicioznija djelovanja i mjere na podnacionalnoj razini u cilju učinkovitije provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji; |
| --- | --- |

36.

| 37. | predlaže korištenje odgovarajućih fondova EU-a i stvaranje „Akademije EU-a za oceane” koja bi se bavila aktivnostima informiranja, a obuhvaćala bi mlade znanstvenike iz svih država članica s dobrim komunikacijskim vještinama koji bi, u suradnji sa sveučilištima, poticali i kontinuirano širili nova znanja i informacije o važnosti zdravih oceana, vezama između morskog okoliša i drugih politika, mogućim mjerama i najboljim praksama; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da poduzme mjere u pogledu supsidijarnosti i uspostavi europsku radnu skupinu za morsku bioraznolikost do 2030., koja bi se sastojala od skupine operativnih voditelja projekata u području okoliša koji bi bili na raspolaganju podnacionalnim vlastima da bi im se omogućilo pokretanje dobrovoljnih projekata i mjera za rješavanje određenog problema na konkretnom morskom ili kopnenom području; smatra da bi ta radna skupina mogla pomoći regijama koje zajednički upravljaju projektom da steknu odgovarajuće vještine angažiranjem stručnjaka, pružanjem operativne potpore pri planiranju i organizaciji i savjetovanjem o projektima i načinu prijave za financiranje sredstvima EU-a; |
| --- | --- |

38.

Područja u kojima EU treba osigurati jednake uvjete tržišnog natjecanja

| 39. | pozdravlja ciljeve strategije „od polja do stola” u pogledu smanjenja pesticida i hranjivih tvari te napominje da su poljoprivredna gnojiva jedan od glavnih izvora eutrofikacije u morima EU-a. Smatra da se novim ciljevima mora osigurati okolišna, gospodarska i socijalna održivost; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da je za morski okoliš važna učinkovita provedba ambicioznog akcijskog plana EU-a za nultu stopu onečišćenja vode, zraka i tla, koji će biti objavljen u svibnju 2021.; |
| --- | --- |

40.

| 41. | shvaća da su dušik i fosfor kao hranjive tvari ključne sirovine i da je fosfor uvršten na EU-ov popis kritičnih sirovina; upoznat je s činjenicom da se hranjive tvari mogu učinkovito reciklirati pročišćavanjem otpadnih voda i zamijeniti primarne sirovine iz rudarstva; poziva Komisiju da predloži pravila EU-a o obveznim kvotama za reciklirane hranjive tvari u gnojivima koja se stavljaju na tržište u EU-u; |
| --- | --- |

41.

| 42. | snažno podupire prijedlog Komisije da se uspostavi koherentna mreža zaštićenih morskih područja kojima se učinkovito upravlja i koja obuhvaćaju 30 % mora EU-a, uključujući područja za oporavak ribljih stokova, kako je predviđeno u okviru zajedničke ribarstvene politike (ZRP), i područja u kojima su najrazornije ribolovne tehnike i gospodarske aktivnosti ograničene; |
| --- | --- |

42.

| 43. | slaže se s ciljem prema kojem 10 % mora u EU-u mora imati visoku razinu zaštite, uključujući područja u kojima je zabranjen sav ribolov i sve gospodarske aktivnosti, tj. područja potpune zabrane; naglašava da mreža zaštićenih morskih područja mora biti reprezentativna za raznolikost morskih ekosustava EU-a; naglašava da svako zaštićeno morsko područje mora imati upravljačko tijelo i plan upravljanja s jasnim ciljevima i mjerama očuvanja i odgovarajućim praćenjem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zabrinut je zbog slabe zaštite i nedovoljnog praćenja i kontrole postojećih zaštićenih morskih područja EU-a; primjećuje da bi se, prema podacima Europske agencije za okoliš (6), manje od 1 % zaštićenih morskih područja u EU-u moglo smatrati potpuno zaštićenim morskim rezervatima; napominje da mnoge ljudske aktivnosti često nisu regulirane u zaštićenim morskim područjima, kao što su odobalno vađenje nafte, vađenje minerala, jaružanje, pomorski promet, ribarstvo i akvakultura itd.; traži da se u zaštićenim morskim područjima ograniče najrazornije aktivnosti na usklađenoj razini mreže; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da prema izvješću Revizorskog suda (7) velik dio zakonodavstva EU-a o okolišu, primjerice Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji i direktive o prirodi, nije u dovoljnoj mjeri proveden te da su, s obzirom na stanje morskog okoliša, potrebne strože mjere očuvanja; poziva Komisiju i države članice da ulože veće napore u provedbu odgovarajućih mjera kako bi se omogućila učinkovitija zaštita morskog okoliša; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da smo od 2013. i reforme ZRP-a postali itekako svjesni toga kako klimatske promjene i zakiseljavanje oceana utječu na oceane i koliko se brzo te promjene događaju; smatra da se više ne možemo usredotočiti isključivo na maksimiziranje prinosa ribarstva kao temeljnog cilja upravljanja ribarstvom EU-a; čvrsto vjeruje da cilj mora biti povratak ribljih populacija na razinu iznad one koja im omogućuje da ispune svoju ključnu ulogu u morskim ekosustavima kako bi postojala rezerva za ublažavanje sve većeg utjecaja stresora poput klimatskih promjena i smanjenja bioraznolikosti, a da bi ti ekosustavi mogli nastaviti pružati ključne usluge kao što su proizvodnja kisika, regulacija klime, skladištenje ugljika i opskrba hranom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | čvrsto vjeruje da se moraju ukinuti sve vrste štetnih subvencija u ribarstvu kojima se doprinosi prekomjernom ribolovnom kapacitetu, prelovu, klimatskim promjenama i zakiseljavanju oceana; poziva na veću potporu istraživanju i inovacijama kako bi se smanjio ekološki otisak europske pomorske flote, posebno razvojem alternativnih goriva koja bi se mogla upotrebljavati u postojećim brodovima i ukidanjem izuzeća iz Direktive o oporezivanju energije koje se odnosi na gorivo korišteno u ribarstvu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | skreće pozornost na spor oporavak osjetljivih dubokomorskih ekosustava, a time i na potrebu za učinkovitom provedbom Uredbe EU-a o ribolovu dubokomorskih stokova; podsjeća na zahtjev da se prekine ribolov pridnenim alatima na dubinama ispod 400 metara u područjima u kojima je prisutnost osjetljivih morskih ekosustava poznata ili vjerojatna; potiče precizno utvrđivanje otiska pridnenog ribolova u područjima dubine od 400 do 800 metara i u blizini područja u kojima je prisutnost osjetljivih morskih ekosustava poznata ili vjerojatna; |
| --- | --- |

48.

| 49. | potiče Komisiju da ojača provedbu pristupa upravljanju ribarstvom koji se temelji na ekosustavu, među ostalim sve većom primjenom pristupa koji uključuju više vrsta kako bi se na najmanju moguću mjeru svele negativne posljedice ribolovnih aktivnosti i drugih čimbenika, primjerice klimatskih promjena, na morske ekosustave, riblje populacije i društvo te kako bi se osigurala otpornost oceana na klimatske promjene; ponavlja da su potpuno dokumentirani podaci o ribarstvu i kvaliteti ključni za poboljšanje upravljanja ribarstvom; poziva Komisiju i države članice da poduzmu potrebne korake kako bi se poboljšalo prikupljanje podataka o rekreacijskom ribolovu, uzimajući u obzir njegov utjecaj na okoliš i socioekonomsku vrijednost; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja prijedlog Komisije o propisu EU-a o klimi; ističe ključnu ulogu oceana u regulaciji Zemljine klime i obavljanju funkcija kojima se podržava život; naglašava da su oceani izloženi velikom pritisku i da se njihovo stanje brzo pogoršava; stoga poziva Komisiju da predloži propis o oceanima, u duhu propisa o klimi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | čvrsto vjeruje da bi se provedbom prijedloga iznesenih u ovom mišljenju mogao iskoristiti potencijal lokalnih i regionalnih vlasti u pogledu provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji; EU mora pokazati vodstvo u procesu pripreme globalnog okvira za bioraznolikost nakon 2020. i njegovoj provedbi, ali i u pogledu UN-ovog cilja održivog razvoja br. 14, odnosno očuvanja i održivog iskorištavanja oceana, mora i morskih resursa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | potiče Komisiju da pojača napore za postizanje ravnoteže između kapaciteta ribarske flote i ribljih stokova koristeći se instrumentima iz uredbi o ZRP-u i EFPRA-i na koordiniraniji i aktivniji način; |
| --- | --- |

52.

| 53. | veoma je zabrinut zbog sve veće upotrebe sustava za ispiranje plina na brodovima kao načina da se zadovolje ograničenja emisija sumpora; ukazuje na činjenicu da otpadne vode iz ispirača sadrže vrlo toksične tvari koje imaju dugoročne posljedice na morski okoliš i dovode do bioakumulacije, zakiseljavanja i eutrofikacije; poziva Komisiju da predloži zabranu ispuštanja vode iz ispirača u EU-u i mjere za poticanje upotrebe alternativnih rješenja za teška goriva u pomorskom prometu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da uspostavi fond za oceane, što je Europski parlament predložio u svojem izvješću o globalnom sustavu prikupljanja podataka o potrošnji loživih ulja na brodovima, i izmijeni Uredbu (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća (8) kako bi se poboljšala energetska učinkovitost brodova i pružila potpora ulaganjima u inovativne tehnologije i infrastrukturu za dekarbonizaciju sektora pomorskog prometa i uvođenje održivih alternativnih goriva proizvedenih iz obnovljivih izvora i pogonskih tehnologija bez emisija; podržava prijedlog da se 20 % prihoda u okviru tog fonda iskoristi za doprinos zaštiti, obnovi i boljem upravljanju morskim ekosustavima na koje utječe globalno zatopljenje, kao što su zaštićena morska područja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju da u svojoj reviziji Direktive o rekreacijskim plovilima i osobnim plovilima na vodomlazni pogon usvoji ambiciozne granične vrijednosti emisija ispušnih plinova i buke, uključujući emisije iznad i ispod površine; potiče Komisiju da u područje primjene Direktive uključi električne motore; |
| --- | --- |

55.

| 56. | veoma je zabrinut zbog nepovratnog onečišćenja okoliša prouzročenog ispuštanjem mikroplastike u okoliš; ukazuje na činjenicu da troškove čišćenja mikroplastike iz vode snose lokalne vlasti, postrojenja za pročišćavanje vode i poduzeća za opskrbu vodom; stoga poziva Komisiju da donese stroge obvezujuće regulatorne mjere kako bi se smanjilo nenamjerno ispuštanje sve mikroplastike na izvoru i postupno uklonila namjerno dodana mikroplastika, uključujući nanoplastiku te biorazgradive i topive polimere; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe da su sportski tereni jedan od najvećih uzročnika namjernog dodavanja mikroplastike koja se ispušta u okoliš te da uglavnom lokalne zajednice i općine snose troškove mjera za ublažavanje tog ispuštanja; ističe da postoji nekoliko prirodnih alternativa za gumene granule i stoga poziva Komisiju da zabrani sva nova granulirana punjenja za sportske terene s prijelaznim razdobljem od šest godina; |
| --- | --- |

57.

| 58. | prepoznaje sustave za povratne naknade kao učinkovito sredstvo za postizanje obveznog cilja da se do 2029. godine prikuplja 90 % plastičnih spremnika za napitke, kako je utvrđeno u Direktivi EU-a o plastici za jednokratnu upotrebu; poziva države članice koje još nemaju sustave za povratne naknade za plastične spremnike za napitke da ga uspostave i predlaže da se oslone na uspješna iskustva iz susjednih država članica; poziva Komisiju da usmjeri države članice prema upotrebi kompatibilnih nacionalnih sustava za povratne naknade kao korak prema jedinstvenom tržištu ambalaže; |
| --- | --- |

58.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 380 final.

1

(2)  Kako je istaknuto u „Posebnom izvješću o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena” Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCCC).

2

(3)  (Europska komisija, 2017.b) Izvješće Europske agencije za okoliš br. 17/2019: Marine messages II (Morske poruke II.).

3

Marine messages II

(4)  Vidjeti https://www.birdlife.org/sites/default/files/turning_the_tide_june2020_1.pdf

4

(5)  https://water.europa.eu/marine

5

(6)  Vidjeti okvir 3.2 Izvješća Europske agencije za okoliš br. 17/2019: Marine messages II (Morske poruke II.).

6

Marine messages II

(7)  Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 26/2020: Marine environment: EU protection is wide but not deep (Morski okoliš: zaštita koju pruža EU seže daleko, ali ne ulazi u dubinu).

7

Marine environment: EU protection is wide but not deep

(8)  https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2015/757/oj

8

---

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/43

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Iskustva i pouke koje su regije i gradovi stekli tijekom krize izazvane COVID-om 19

(2021/C 300/09)

| Izvjestiteljica: | Joke SCHAUVLIEGE (BE/EPP), potpredsjednica Flamanskog parlamenta |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Joke SCHAUVLIEGE (BE/EPP), potpredsjednica Flamanskog parlamenta

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Uvodne napomene

| 1. | napominje da zdravstvena kriza izazvana COVID-om 19 iziskuje opsežan i sveobuhvatan odgovor u sklopu kojeg će se uzimati u obzir ne samo nacionalne nego i međunarodne i prekogranične okolnosti te lokalne i regionalne potrebe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potvrđuje svoju predanost bliskoj suradnji s europskim gradovima i regijama i njihovim mrežama, državama članicama, institucijama EU-a i međunarodnim organizacijama, koja je usmjerena na sagledavanje iskustava svih razina upravljanja u prevladavanju krize izazvane COVID-om 19 i oporavku od nje radi poboljšanja kapaciteta EU-a za odgovor u slučaju budućih pandemija i drugih vrsta krize; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da se uloga lokalnih i regionalnih vlasti u tim situacijama ne može dovoljno istaknuti. Prednost im je blizina građanima, zbog čega razumiju lokalne potrebe, a ujedno su i prva razina koja poduzima mjere. No i razni oblici angažmana civilnog društva igraju izrazito važnu ulogu u pružanju usluga građanima i osiguravanju povezanosti s njima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | skreće pozornost na činjenicu da je 19 od 27 država članica primarnu i/ili isključivu nadležnost za javno zdravlje prenijelo na lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da su lokalne i regionalne vlasti na prvoj liniji borbe protiv COVID-a 19, što će biti i ubuduće, te da kao razina najbliža građanima reagiraju na zdravstvene, socijalne i gospodarske krizne situacije koje pogađaju njihove zajednice, kao i da vode naše društvo prema održivom i otpornom oporavku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uvjeren je da je potrebna veća koordinacija među svim razinama upravljanja kako bi se omogućio dosljedan i učinkovit odgovor na buduće krize. To se ne odnosi samo na područja kao što su nabava medicinske opreme već i na prekogranične aranžmane, zatvaranje granica i kretanje ljudi, na gospodarsku potporu te na aktivnosti razmjene informacija i predviđanja kojima se jača pripravnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | također je uvjeren da bi se tijekom konferencije o budućnosti Europe trebalo raspravljati i o proširivanju nadležnosti EU-a u području zdravstva (članak 168. UFEU-a) kako bi se poboljšala koordinacija, suradnja i učinkovito odgovaranje na buduće prijetnje zdravlju. Potrebno je razviti pojačanu europsku suradnju, uzimajući u obzir načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno ističe da su pogranične regije zbog svojeg položaja posebno teško pogođene pandemijom. Nejednoznačnost mjera u susjednim zemljama dovodi do velike nesigurnosti i poteškoća za stanovnike i poduzetnike u pograničnim područjima. Stoga je potrebno provoditi više savjetovanja o, među ostalim, zatvaranju granica, ograničavanju slobodnog kretanja osoba, mjerama gospodarske potpore i drugim propisima. Pogranične regije zapravo mogu poslužiti kao pokusna osnova za bolji europski pristup; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja mjere koje je Europska unija poduzela i nove prijedloge koje je iznijela u kontekstu borbe protiv COVID-a 19 i radi pružanja potpore oporavku cijelog EU-a od krize; predlaže da se njihova učinkovitost na terenu temeljito ocijeni polazeći od iskustava ruralnih područja, gradova i regija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | upućuje na OR-ov Regionalni i lokalni barometar EU-a za 2020. (1) koji sadržava detaljne dokaze o posljedicama COVID-a 19 na lokalnoj i regionalnoj razini, kao i konkretne primjere najbolje prakse i izazove s kojima se suočavaju gradovi i regije, uključujući ruralna područja i slabije razvijene regije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva europske institucije i nacionalne vlade da lokalne i regionalne vlasti uključe u pripremu nacionalnih i europskih planova za oporavak i otpornost u kontekstu COVID-a 19 i mogućih budućih pandemija; uvjeren je da je za učinkovitost tih mjera potrebna lokalna i regionalna dimenzija; |
| --- | --- |

11.

Kriza koja utječe na regionalne zdravstvene sustave

| 12. | ističe nadležnost lokalnih i regionalnih vlasti u području javnog zdravlja u mnogim državama članicama; izražava pohvalu općinama, gradovima i regijama za mjere koje su na svojim područjima poduzeli u pogledu zaštite zdravlja građana, upravljanja osnovnim zdravstvenim uslugama, potpore zdravstvenim radnicima i ulaganja u zdravstvene sustave, usko surađujući s civilnim društvom i ostalim akterima pod neizmjernim pritiskom tijekom ove teške izvanredne zdravstvene situacije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kad je riječ o osnivanju buduće europske zdravstvene unije i najavljenoj raspravi o nadležnostima u području zdravlja u kontekstu konferencije o budućnosti EU-a, uvjeren je da je u rasprave o proširenju nadležnosti EU-a u području zdravlja nužno uključiti i lokalne i regionalne vlasti, u skladu s načelom supsidijarnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | skreće pozornost na postojeće regionalne razlike u zdravstvenim sustavima i uska grla u pripravnosti za izvanredne situacije, što je istaknuto i u OR-ovu Regionalnom i lokalnom barometru 2020.; potiče nacionalne vlade i institucije EU-a da poduzmu mjere za smanjenje tih razlika na temelju nedavnih iskustava gradova i regija na terenu; U okviru europskog semestra trebala bi se na bolji način razmotriti krajnja važnost javnih ulaganja u zdravstvene sustave; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da bi izvješća na razini EU-a o uspješnosti u zdravstvu i podaci za bolju pripravnost trebali sadržavati lokalnu i regionalnu dimenziju te da se ne bi smjeli oslanjati isključivo na podatke s nacionalne razine; To je posebno važno za očuvanje slobode kretanja pojedinaca, a osobito prekograničnih radnika, na područjima u kojima je širenje virusa pod kontrolom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na snažnu i pojačanu strategiju EU-a za cijepljenje zasnovanu na solidarnosti. Zbog kvalitete i sigurnosti važno je održati zajednički postupak opskrbe cjepivima protiv COVID-a 19 na razini EU-a. Ističe da bi EU trebao imati i braniti zajedničko tržište cjepiva i zaštitne opreme. Nijedna zemlja ne bi smjela moći zaustavljati isporuke ili sklapati vlastite ugovore s proizvođačima cjepiva. Važno je da sporazumi potpisani na razini EU-a budu transparentni i da se njima nameću jasni zahtjevi za isporuku cjepiva jer EU izdvaja velike iznose za razvoj i proizvodne pogone; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uvjeren je da EU mora riješiti problem nestašica i smanjiti svoju ovisnost o trećim zemljama poticanjem država članica i poduzeća da proizvodnju određenih lijekova, ključnih tvari (uključujući cjepiva) i zaštitne opreme vrate na europski teritorij kako bi se osigurala strateška autonomija EU-a i povećala pripravnost i otpornost u normalnim i kriznim okolnostima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uvjeren je da europske regije moraju prikupljati kvalitetne i sigurne podatke o zdravstvenim, biografskim i socioekonomskim čimbenicima radi utvrđivanja ugroženih skupina stanovništva i omogućivanja učinkovitih zdravstvenih politika. To se mora financirati na odgovarajući i održiv način; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da će sve razine morati ulagati u osposobljavanje i otpornost svoje lokalne zdravstvene radne snage, jačati područja s najvećim nedostacima na tom polju i pružati proračunska obrazloženja za takve mjere; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da bi prekogranična suradnja trebala biti sastavni dio svih planova za izvanredne situacije. Europa mora povećati solidarnost među svojim državama članicama i regijama te primjenjivati pristupe odozdo prema gore. Suradnja s najugroženijim područjima potrebna je i na međunarodnoj razini jer smo se već uvjerili da jedino zajedničkim snagama možemo prebroditi ovu zdravstvenu krizu. Zajednička ulaganja mogu biti mnogo učinkovitija, kao što se jasno pokazalo u području zdravstva kada su regije i države preuzimale pacijente koji žive s druge strane granice. Nadalje, veliku dodanu vrijednost predstavljali bi i kupnja zaštitne opreme te zajednički pristup prikupljanju činjenica i istraživanju svih tema povezanih s pandemijom. Europa mora ojačati i zaštititi svoje istraživačke kapacitete i unutarnju proizvodnju cjepiva, materijala i opreme za ovu i potencijalne buduće pandemije te osigurati da bude samodostatna i da ne ovisi o vanjskim tržištima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva na poduzimanje mjera za povećanje vjerodostojnosti, odgovornosti i uzajamnog poštovanja među različitim razinama upravljanja pravilnom raspodjelom odgovornosti među njima i osiguravanjem dobre komunikacije; bolja koordinacija među razinama politike u formalnom i neformalnom okružju mogla bi se postići osnivanjem djelotvornih radnih skupina u čijem bi radu sudjelovale nacionalna, regionalna i lokalna razina te pružanjem primjerene potpore lokalnim akterima, kako financijske prirode tako i u vidu okvira i smjernica; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uvjeren je da europske regije trebaju provesti posebnu procjenu utjecaja pandemije na mentalno zdravlje stanovništva općenito, a posebno na najranjivije skupine, povećati ulaganja u mentalno zdravlje i osmisliti strategije za zaštitu djece i maloljetnika u kontekstu zdravstvene krize; |
| --- | --- |

22.

Posljedice pandemije na ruralna područja

| 23. | ističe da je pandemija pogoršala mnoge već prisutne probleme u ruralnim područjima te još jednom istaknula ranjivost tih regija. Međutim, naglašava da su ruralna područja, a posebno poljoprivrednici, imala ključnu ulogu u jačanju otpornosti europskih prehrambenih sustava tijekom pandemije. Da bi i dalje mogli osiguravati obilje cjenovno pristupačne i dostupne hrane u Europi, poljoprivrednici će trebati pomoć u ublažavanju sadašnjih i budućih prijetnji. U tome bi ključnu ulogu mogle imati najnovije inovativne poljoprivredne metode i tehnologije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da se politika općenito donosi iz perspektive gradova i urbanih područja. Ta politika nije uvijek dobro prilagođena različitim okolnostima, potrebama i mogućnostima ruralnih područja; potiče Europsku komisiju da poduzme mjere za bolje razmatranje ruralnog konteksta. Smatra da u trenutačnom kontekstu postoji opasnost od toga da bi se zbog hitne prirode krize plan oporavka i druge politike EU-a mogli provesti na način koji više pogoduje gradovima i urbanim područjima. Ako u izradu i provedbu plana oporavka ne budu uključene regije, neke potrebe i mogućnosti ruralnih područja neće biti uzete u obzir. Nadalje, važno je naglasiti da ruralna politika ne podrazumijeva samo poljoprivrednu politiku nego obuhvaća i socijalnu politiku i politiku upravljanja uslugama u ruralnim područjima; ta su područja često marginalna za proizvodnju, ali ključna za okoliš, krajolik i zaštitu biološke raznolikosti. Više pozornosti mora se posvetiti razvoju poduzeća, uslugama, inovacijama, zaštiti divljih biljnih i životinjskih vrsta i očuvanju krajolika, kao i pristupačnosti ruralnih područja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja savjetovanje Europske komisije o novoj dugoročnoj viziji za ruralna područja; ističe da je za suočavanje s raznim izazovima važno da Europska komisija utvrdi konkretne ciljeve i pokazatelje za te izazove. Kako bi se izbjeglo postojanje paralelnih sustava, takvi ciljevi i pokazatelji trebali bi biti dio praćenja i razvoja u kontekstu regionalnog razvoja. Time bi relevantni dokument postao u većoj mjeri obvezujući i to bi potaknulo države članice i oblikovatelje politika da razmisle o tome kako se ti ciljevi mogu najbolje postići. Na temelju izvješća raznih država članica o posebnim ciljevima i pokazateljima bilo bi moguće pratiti napredak i, prema potrebi, osigurati dodatni proračun ili potporu. Konkretni primjeri:






  — | digitalna tranzicija – ciljevi za infrastrukturu za brzi internet, prilagođeni pristup za pametna sela / ruralna područja, ciljevi u pogledu digitalnih vještina; |
| --- | --- | --- |

25.

—

digitalna tranzicija – ciljevi za infrastrukturu za brzi internet, prilagođeni pristup za pametna sela / ruralna područja, ciljevi u pogledu digitalnih vještina;

| — | kvaliteta i pružanje zdravstvenih usluga, obrazovanje, stručno osposobljavanje i širokopojasni internet; |
| --- | --- |

—

kvaliteta i pružanje zdravstvenih usluga, obrazovanje, stručno osposobljavanje i širokopojasni internet;

| — | pristup pitanju dobrobiti društva i okoliša zasnovan na terenskom radu, uz aktivno utvrđivanje i zadovoljavanje potreba stanovništva; |
| --- | --- |

—

pristup pitanju dobrobiti društva i okoliša zasnovan na terenskom radu, uz aktivno utvrđivanje i zadovoljavanje potreba stanovništva;

| 26. | napominje da pandemija nije nužno imala samo negativne posljedice po ruralna područja. Rad na daljinu vjerojatno će imati dugoročan učinak na tržište rada jer i poduzeća i zaposlenici imaju nove mogućnosti za rad izvan gradova. Kada bi ruralna područja imala pristup brzoj širokopojasnoj mreži i pružala bitne javne usluge, život u njima bio bi jednostavniji i ljudi bi se na njega lakše odlučivali. |
| --- | --- |

26.

| 27. | uvjeren je da se dvostrukom digitalnom i zelenom tranzicijom mogu pružiti prilike za potporu oporavku ruralnih područja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da su u ruralnim područjima za vrijeme pandemije ključnu ulogu imale žene, koje su preuzele odgovornost za brigu o okolišu i osobama; potiče Europsku komisiju da zajamči uključivanje rodne dimenzije u sve politike koje se odnose na ruralna područja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da je u situacijama koje se brzo mijenjaju još očitiji nedostatak informacija na temelju kojih bi se donosile informirane odluke. Razmjena podataka između regija i država članica može pomoći u suočavanju s tim izazovom. Kako bi se to omogućilo, potrebno je uvesti određene tehnologije i infrastrukturu. Platforme za razmjenu podataka mogu pomoći u brzom stavljanju podataka na raspolaganje. Postojeći sustavi mogu se prilagoditi na temelju novih informacija. To se odnosi na zdravstveni sektor, ali je vrlo korisno i za druge sustave na koje su uvelike utjecali logistički izazovi, promjene u radnoj snazi itd. Od ključne je važnosti stvoriti nove oblike koordinacije u lancima opskrbe (materijali, prirodni resursi, gospodarenje otpadom itd.), obnoviti poljoprivredno-prehrambeni lanac i razviti način razmišljanja koji će se u većoj mjeri zasnivati na načelima kružnosti i međupovezanosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da je fleksibilnost u korištenju neupotrijebljenih sredstava EPFRR-a za rješavanje problema likvidnosti povezanih s COVID-om 19 za poljoprivrednike i MSP-ove u ruralnim područjima pogodovala državama članicama koje su imale nisku stopu apsorpcije tih sredstava, dok države članice koje su već iskoristile dodijeljena sredstva nisu mogle iskoristiti tu mjeru (2); |
| --- | --- |

30.

| 31. | preporučuje ulaganje u jačanje otpornosti lanaca opskrbe poljoprivredno-prehrambenim proizvodima na lokalnoj i globalnoj razini, s naglaskom na održivoj proizvodnji, kružnim lancima i zadržavanju lokalne vrijednosti ako je to moguće. Iz perspektive otpornosti, stavljanje naglaska na diversificiranost opskrbljivača i potrošača te na stvaranje zaliha, rezervi i viškova u lancima opskrbe naoko je obećavajući pristup, ali te mjere za pojedinačna poduzeća mogu biti i skupe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da bi se na pandemiju moglo gledati kao na priliku za ubrzanje zelene tranzicije u našim ruralnim područjima, primjerice uspostavom lokalnih ili regionalnih prehrambenih sustava i bržim postizanjem kvantitativnih ciljeva strategije „od polja do stola” i, općenitije, ciljeva europskog zelenog plana, pod uvjetom da se time ne ugrožava ekonomska sigurnost europskih poljoprivrednika i poduzeća; |
| --- | --- |

32.

| 33. | napominje da Europska komisija predlaže procjenu otpornosti prehrambenog sustava i izradu plana za izvanredne situacije kako bi se osigurala opskrba hranom i očuvala sigurnost opskrbe hranom u kriznim vremenima. U okviru tog plana uspostavit će se mehanizam za odgovor na prehrambene krize koji će koordinirati Europska komisija uz uključenost država članica. Ovisno o prirodi krize, bit će obuhvaćeni razni sektori (poljoprivreda, ribarstvo, sigurnost hrane, radna snaga, zdravlje, promet, alternativna energija i agroenergija itd.). Bit će važno osigurati da i lokalne i regionalne vlasti u ruralnim područjima mogu dati svoj doprinos tom mehanizmu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podržava stvaranje novih prilika za sudjelovanje građana, zajedno s organizacijama javnog i privatnog sektora, te jačanje uloge zajednica u zajedničkom stvaranju čiji je cilj razvoj rješenja za suvremene probleme u urbanim i ruralnim područjima, primjerice stvaranjem ruralnih i urbanih zajedničkih dobara; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe ulogu koju su mreže solidarnosti i ekonomija suradnje imale tijekom pandemije u ruralnim zajednicama, kao i ulogu povezivanja ruralnih i gradskih područja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uvjeren je da je za svladavanje izazova krize uzrokovane COVID-om 19 u ruralnim područjima korisno podržati i ojačati inicijativu LEADER i u svim državama članicama skrenuti pozornost na razvoj relevantnih aktivnosti zajednice i poduzeća, odmaknuti se od uske usmjerenosti na poljoprivredu i razmotriti koncept pametnih sela u cilju omogućavanja veće fleksibilnosti. Potrebno je prilagoditi administrativne zahtjeve tako da volonteri ili skupine stanovnika također mogu sudjelovati u programu. Bit će potreban i fleksibilniji pristup odozdo prema gore kako bi se pronašla ravnoteža između zadovoljavanja kratkoročnih potreba lokalnog stanovništva i uvođenja inovacija na lokalnoj razini. To se, primjerice, može postići povezivanjem lokalnih akcijskih skupina s mrežama inovatora; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da je učinkovita pričuva za krize u poljoprivredi ključan dio alata za odgovor na svaku buduću krizu uzrokovanu pandemijom te da ju je potrebno financirati na odgovarajući i održiv način; |
| --- | --- |

37.

| 38. | traži da lokalne i regionalne vlasti, uključujući i vlasti najudaljenijih regija, budu uključene u uspostavu novih instrumenata EU-a, kao što su planovi za oporavak u okviru instrumenta „Next Generation EU” i mehanizam za odgovor na prehrambene krize koji je Komisija predložila u strategiji „od polja do stola”; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da je instrument operativnih skupina mreže EIP-AGRI dobar alat za podupiranje poljoprivrednih inovacija. Trebalo bi uvesti sličan mehanizam za poticanje inovacija u ruralnim područjima koji bi izlazio iz okvira poljoprivrednog sektora. Taj bi pristup trebao uključivati sve relevantne dionike sa znanjem i stručnošću u području specifičnih ruralnih izazova te podupirati stvaranje mreža posrednika znanja za inovacije u ruralnim područjima, na primjer o temama kao što su zdravlje ili obrazovanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava važnost regionalne razine za utvrđivanje glavnih aspekata prehrambenih sustava kako bi se unaprijedilo razumijevanje lokalnih i regionalnih sustava radi boljeg iskorištavanja kapaciteta lokalnih aktera; ističe kako je za lokalne prehrambene sustave potreban cjelovit pristup, odnosno usmjerenost ne samo na kratke lance opskrbe nego i na veletrgovinu, npr. poticanje supermarketa da obznanjuju informacije i podatke o podrijetlu hrane bez obzira na to potječe li ona iz regije ili izvan nje; naglašava potrebu razvoja lokalnih prehrambenih strategija, pri čemu bi se kriza iskoristila kao prilika za ponovnu uspostavu održivijih proizvodnih postupaka; podržava mjere za premještanje proizvodnje hrane bliže mjestima potrošnje, kao i uključivanje gradova i ruralnih područja u upravljanje hranom; |
| --- | --- |

40.

Preporuke o programima Europske komisije za potporu ruralnim područjima tijekom krize

| 41. | napominje da je EU nacionalnim vladama omogućio potporu na dva načina. Kao prvo, uveo je novi instrument SURE za pružanje zajmova državama u iznosu do 100 milijardi eura, uz jamstva država članica. Poljoprivrednici, poduzeća za preradu hrane i druga ruralna poduzeća poput onih u ugostiteljskom sektoru imali su koristi od tih programa, kojima se osigurava da radnici primaju dohodak, a poduzeća zadržavaju zaposlenike. Kao drugo, EU je ublažio uvjete i pragove za države članice za pružanje državnih potpora pogođenim poduzećima. To je bilo najvažnije jer je omogućilo da se tijekom pandemije poljoprivrednicima i ribarima pruži potpora u milijardama eura; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da su olakšavanje kretanja sezonskih radnika i poljoprivrednih proizvoda preko granica bile dvije izravne mjere poduzete na razini EU-a kojima su se nastojali izbjeći poremećaji u poljoprivredno-prehrambenim lancima opskrbe. Dugoročno gledano, uvođenje teritorijalnog prehrambenog sustava bilo bi učinkovitije za osiguravanje europske sigurnosti hrane. Naglašava da bi moglo biti potrebno revidirati propise o tržišnom natjecanju kako bi se razvili kratki i lokalni lanci opskrbe hranom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da se ruralnu politiku mora smatrati zasebnom politikom, različitom od poljoprivredne politike, te je uskladiti s regionalnom politikom i integrirati je u nju. Razvoj ruralnih područja ne odnosi se samo na poljoprivredno poduzetništvo i gospodarenje poljoprivrednim zemljištem već obuhvaća i mjere za promicanje gospodarskog razvoja u širem smislu, turizma, usluga u ruralnim područjima, uvođenja širokopojasne mreže, pristupačnosti i komunikacije, koje moraju predstavljati ključni dio politike ruralnog razvoja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | predlaže da se razmotre mjere za povećanje fleksibilnosti proračuna EU-a. Na primjer, jedinstveni instrument za razliku do gornje granice bio bi korisniji kad bi se uklonio zahtjev da se sredstva mobilizirana u iznosima koji nadilaze odgovarajuće gornje granice prebijaju odgovarajućom razlikom za tekuću ili buduće godine. Druga bi mogućnost bila povećanje najvećeg dopuštenog iznosa instrumenta fleksibilnosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da je učinkovita pričuva za krize u poljoprivredi ključan dio alata za odgovor na svaku buduću krizu uzrokovanu pandemijom te da ju je potrebno financirati na odgovarajući i održiv način; |
| --- | --- |

45.

| 46. | napominje da je jedan od ključnih elemenata odgovora EU-a na krizu uzrokovanu COVID-om 19 bio omogućiti odgovor na nacionalnoj razini. To je omogućeno fleksibilnošću u pogledu tržišnog natjecanja, a osobito u pogledu pravila o državnim potporama. Fleksibilnost pravila o državnim potporama odigrala je ključnu ulogu u definiranju manevarskog prostora javnih tijela za potporu poduzećima i kućanstvima, a time i u njihovoj sposobnosti da ublaže posljedice aktualne pandemije. Predlaže da se potpora nacionalnih vlada pomno prati kako bi se spriječilo narušavanje tržišnog natjecanja među državama članicama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zalaže se za uspostavu mehanizma za uključivanje dijaloga o politikama u državama članicama među svim relevantnim dionicima (uključujući, ali ne ograničavajući se, na regionalne vlasti, poslovnu zajednicu i civilno društvo). Za lokalne i regionalne vlasti osobito je važno da se njihove potrebe za ulaganjima, među ostalim u ruralna područja, u potpunosti uzmu u obzir u planovima država članica za oporavak; |
| --- | --- |

47.

| 48. | preporučuje ulaganje u jačanje otpornosti lanaca opskrbe poljoprivredno-prehrambenim proizvodima na lokalnoj i globalnoj razini. S gledišta otpornosti potrebno je regulirati tržišta, ojačati položaj poljoprivrednika u odnosu na druge dionike u tom sektoru, izmijeniti međunarodna pravila o trgovini poljoprivrednim proizvodima kako bi se potaknula veća pravednost i solidarnost u trgovinskim odnosima te razviti teritorijalne prehrambene sustave; |
| --- | --- |

48.

Nepredviđeni pritisak na javne financije lokalne i regionalne razine

| 49. | ističe da je provedba raznih izvanrednih mjera imala dramatične posljedice na javne financije i lokalna i regionalna gospodarstva, organizaciju javnih službi te kratkoročno i dugoročno djelovanje lokalnih i regionalnih vlasti. Ujedno se lokalne i regionalne vlasti suočavaju s povećanom potražnjom za zdravstvenim, sanitarnim i socijalnim uslugama za građane, javnim prijevozom, obrazovanjem i drugim javnim uslugama, kao i za gospodarskim poticajima za lokalna poduzeća i za provedbom mjera usmjerenih na održivost i klimatsku neutralnost; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva središnje vlade i Europsku uniju da za lokalne i regionalne vlasti izdvajaju više sredstava kako bi se u sadašnjem i dugoročnom razdoblju unaprijedili njihovi zdravstveni sustavi i sustavi skrbi te pripravnost za izvanredne situacije; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe da je poduzećima u ruralnim područjima potreban pristup kreditima i kapitalu. Banke zatvaraju podružnice u ruralnim područjima, a fizički se uredi zamjenjuju virtualnima. Ulaganjem u poduzetnički kapital EU može osigurati pristup tako da poduzeća u ruralnim područjima imaju jednake mogućnosti za razvoj kao i poduzeća u gušće naseljenim područjima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva europske institucije da se pobrinu za dostatnu jasnoću u pogledu međudjelovanja raznih novih mehanizama financiranja i fondova, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, te postojećih nacionalnih i europskih programa, kako bi se izbjegla dodatna složenost i potencijalno niske stope apsorpcije na lokalnoj i regionalnoj razini (3). Potiče države članice i Europsku komisiju da lokalne i regionalne vlasti bolje uključe u ukupne napore usmjerene na oporavak. Njihova uloga u borbi protiv pandemije na prvoj liniji, u javnim ulaganjima i u dvostrukoj tranziciji mora biti sastavni dio glavnog plana oporavka; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ukazuje na rezultate svojeg nedavno sastavljenog izvješća o provedbi državnih potpora; napominje da trenutačne karte i okvir regionalnih državnih potpora ne odražavaju na odgovarajući način stvarnu situaciju u regijama EU-a zbog novih izazova koji proizlaze iz pandemije COVID-a 19 i njezinih kratkoročnih i srednjoročnih gospodarskih posljedica; naglašava da iskustva na terenu ukazuju na potrebu za fleksibilnijim pristupima i instrumentima kako bi se javnim tijelima pomoglo da učinkovito svladavaju posljedice koje se osjećaju na regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe da socijalna ulaganja treba ojačati kao jedan od ključnih prioriteta za pravedan, ravnopravan i uključiv oporavak s naglaskom na dostupnoj socijalnoj infrastrukturi i socijalnim uslugama na lokalnoj i regionalnoj razini kako bi se poboljšala ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija, uz odgovarajuću kombinaciju politika i financijska sredstva za provedbu europskog stupa socijalnih prava i ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. U tom pogledu također postoji potreba za daljnjim poticanjem digitalne tranzicije i socijalnih inovacija; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava da bi plan oporavka EU-a trebao biti usmjeren na ekološki prihvatljiv i održiv razvoj, koji je neizmjerno važan i za ljude i za okoliš i koji će dovesti do novog normalnog oporavka. Pandemija je ukazala na potrebu za proširenjem zelene infrastrukture, klimatski prihvatljive mobilnosti i održivog turizma; |
| --- | --- |

55.

Preporuke u vezi s pravilima o državnim potporama

| 56. | naglašava da za neke države članice izdašne državne potpore pretpostavljaju rast državnog deficita i javnog duga u vrijeme smanjenja poreznih prihoda i povećanja isplata naknada za nezaposlenost, što bi se moglo pokazati osobito rizičnim, a naročito za one države članice koje su posebno pogođene pandemijom i koje su ujedno i najveća gospodarstva europodručja. S druge strane, strah od povećanja razine zaduženosti može dovesti do toga da neke države članice odgode ulaganja ili potrošnju u sektorima ključnima za oporavak, što će najvjerojatnije povećati i ekonomske razlike na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | skreće pozornost na činjenicu da pretjerana i izrazito stroga pravila i uvjeti kojima se uređuje kontrola od strane Komisije mogu ometati sposobnost javnih tijela da učinkovito ispunjavaju svoju ulogu u svim tim zadaćama dok, s druge strane, vrlo velika fleksibilnost u pogledu državnih potpora može dovesti do daljnjeg povećanja regionalnih nejednakosti unutar EU-a. Nova će stvarnost nakon pandemije koronavirusa po svoj prilici natjerati sve uključene strane da redefiniraju optimalnu ravnotežu između tih dviju krajnosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja produljenje privremenog okvira za državne potpore do prosinca 2021. Ako nakon ljeta izbije novi val epidemije ili se ponovno uvede ograničenje kretanja, ekonomska šteta bit će mnogo veća, a privremena izvanredna potpora bit će još nužnija i potrebna u duljem razdoblju kako bi se spriječilo propadanje inače uspješnih poduzeća. Stoga bi trebalo težiti produljenju privremenog okvira sve dok traje pandemija koronavirusa, posebno u slučaju regija koje su najpogođenije krizom; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava potrebu za prilagođavanjem različitih pravila. Napominje se, primjerice, da je povrh nedavne izmjene Uredbe o općem skupnom izuzeću u odnosu na poduzeća u teškoćama potreban fleksibilniji kriterij za poduzeća u teškoćama, posebno za novoosnovana i rastuća poduzeća, koja često imaju redovite krugove financiranja i stoga praktički postaju poduzeća u teškoćama, čak i ako su inače uspješna i brzorastuća. Stoga je hitno potrebna veća fleksibilnost u pogledu sustava de minimis, a bilo bi poželjno i proširiti područje primjene Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014 (4) time što će se predvidjeti, uz potporu za nadoknadu štete prouzročene prirodnim katastrofama (članak 50.), i potpora za nadoknadu štete prouzročene pandemijom. „Prilagodba” pravila o akumulaciji bila bi svrsishodna jer u okolnostima kao što su postojeće mora biti dopuštena akumulacija potpora dodijeljenih u okviru sustava de minimis odnosno onih dodijeljenih na temelju Uredbe o općem skupnom izuzeću s potporama dodijeljenima na temelju privremenog okvira, uzimajući u obzir njihov intenzitet, čak i u slučaju tih prihvatljivih troškova; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zalaže se za prebacivanje tereta dokazivanja na način da podnositelj pritužbe i/ili Europska komisija moraju dokazati da lokalna usluga predstavlja prijetnju trgovini unutar Zajednice. Kao argument navodi se da bi se povećala pravna sigurnost i spremnost na djelovanje lokalnih donositelja odluka te smanjio broj pritužbi kad bi teret dokazivanja snosila Komisija. Tvrdi se da postoji hitna potreba za promjenom trenutačne situacije jer velik broj mjera visi o koncu zbog povrata sredstava s obzirom na to da pojedinačni korisnici potpore nisu kadri dostaviti opsežan dokazni materijal. U tom bi kontekstu također moglo biti korisno proširiti kriterij štete na trgovinu ili podrobnije definirati pojam „lokalni”. |
| --- | --- |

60.

| 61. | napominje da se regije i gradovi suočavaju s novom stvarnošću obilježenom socioekonomskim izazovima koji su izazvani pandemijom koronavirusa. Ta nova stvarnost iziskuje fleksibilnije političke pristupe i instrumente koji pomažu javnim tijelima da se učinkovito hvataju u koštac s posljedicama koje se osjećaju na regionalnoj i lokalnoj razini. S obzirom na to, postojeće karte regionalnih potpora (programsko razdoblje 2014. – 2020.) ne odražavaju stvarno stanje u regijama EU-a zbog novih izazova koji proizlaze iz pandemije COVID-a 19 i njezinih kratkoročnih i srednjoročnih ekonomskih posljedica. Slično tome, trebalo bi povećati/proširiti ukupnu pokrivenost stanovništva, najveće dopuštene razine potpora i vrste ulaganja predviđene okvirom za regionalne državne potpore kako bi se odgovorilo na nove socioekonomske izazove u regijama EU-a koji proizlaze iz pandemije; |
| --- | --- |

61.

| 62. | upozorava na to da bi karte regionalnih potpora, koje treba donijeti prije kraja 2021. i koje će se sastavljati na temelju statističkih podataka prije 2020., mogle otežati gospodarski oporavak regija u najnepovoljnijem položaju do usvajanja revizije sredinom provedbenog razdoblja 2024. Točnije, s obzirom na to da se za izradu tih karata koriste statistički podaci iz razdoblja prije 2020., one neće točno odražavati gospodarsko stanje regija iz točaka (a) i (c) i mogu uzrokovati poteškoće u gospodarskom oporavku tih regija zbog smanjenja najvećeg dopuštenog intenziteta ili utvrđivanja određenih ograničenja u pogledu dodjele potpora velikim poduzećima zbog promjene u klasifikaciji određenih regija. Odbor regija stoga poziva Europsku komisiju da uzme u obzir tu situaciju i da poduzme mjere nakon revizije sredinom provedbenog razdoblja 2024. kako bi se osiguralo da regije u najnepovoljnijem položaju iz točaka (a) i (c) ne budu pogođene promjenama u klasifikaciji koje otežavaju njihov oporavak; |
| --- | --- |

62.

| 63. | prepoznaje potrebu za procjenom posljedica pandemije na regionalnoj razini, što bi se u okviru preispitivanja sredinom programskog razdoblja 2024. trebalo odraziti na karte regionalnih potpora. Slično tome, potrebno je razmotriti i povećanje gospodarskih nejednakosti i nepoštenu raspodjelu koristi od jedinstvenog tržišta, koje su potaknute asimetričnim intervencijama država diljem EU-a, s obzirom na rizik da će neki građani i države članice možda okrenuti leđa jedinstvenom tržištu čije su koristi nepravedno raspodijeljene. Stoga bi bilo korisno da Komisija, koja nadzire relevantne mjere i iznose, provede analizu njihova utjecaja na jedinstveno tržište i regionalne nejednakosti. To će poslužiti kao temelj za oblikovanje politika i osigurati bolju usmjerenost svih relevantnih politika EU-a na posebne potrebe raznih područja EU-a; |
| --- | --- |

63.

| 64. | smatra da opća načela pravila o državnim potporama, kao što je poticajni učinak, ne mogu predstavljati prepreku za korištenje sredstava EU-a u svrhu oporavka. U tom pogledu poziva Europsku komisiju da uzme u obzir da je poticajni učinak postignut ako potpora ima jedan ili više od sljedećih ishoda: znatno povećanje obujma projekta ili djelatnosti; znatno povećanje zemljopisnog opsega projekta ili djelatnosti; znatno povećanje iznosa uloženog od strane korisnika projekta ili djelatnosti; ili znatno povećanje brzine provedbe projekta ili djelatnosti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | napominje da je primjena pravila o državnim potporama neodvojivo povezana s instrumentima kohezijske politike. Preporučeno je i da se pojednostavljene mogućnosti financiranja na koje se upućuje u Uredbi o općem skupnom izuzeću primijene i na smjernice za regionalne potpore te da ih se ne ograničava na financiranje u okviru kohezijske politike. Te su odredbe zanimljiv kompromis između nužnog nadzora nad javnim novcem i razumnog i prihvatljivog administrativnog opterećenja. Osim toga, utvrđeno je da odredbe o preraspodjeli, osobito one koje se odnose na kohezijsku politiku, nisu dovoljno definirane i jasne. Prijedlog da se izuzeća od pravila o državnim potporama odobravaju usporedno s odobravanjem operativnih programa potvrđuje usku povezanost pravila o tržišnom natjecanju i pravila o kohezijskoj politici; |
| --- | --- |

65.

Potpora digitalnoj tranziciji u ruralnim područjima

| 66. | prima na znanje zaključke OR-ova Regionalnog i lokalnog barometra 2020. (5) prema kojima bi nova digitalna rješenja koja su lokalne i regionalne vlasti usvojile kao odgovor na krizu uzrokovanu COVID-om 19 mogla dati zamah tekućoj digitalnoj tranziciji, ali i povećati „digitalni jaz”, pored ostalog i između ruralnih i urbanih područja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ističe da budućnost ruralnih područja ovisi o tome hoće li im se pružati dostatne osnovne usluge i osigurati temeljna infrastruktura, te, naravno, o tome hoće li se prevladati digitalni jaz. Naglašava da je prelazak na održivo i klimatski neutralno gospodarstvo i društvo od ključnog značaja za ruralna područja. Održivi resursno učinkoviti poslovni modeli s naglaskom na kružnom gospodarstvu i povećana upotreba materijala na biološkoj osnovi otvaraju nove mogućnosti koje se trebaju iskoristiti pomoću instrumenata EU-a; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva na donošenje politika i financiranje kojima se podupire visoka razina digitalne povezivosti u svim jedinicama regionalne i lokalne samouprave u EU-u, uključujući ruralna područja, kako bi se osiguralo da se ljudi i poduzeća mogu prilagoditi krizi i promjenama u svijetu rada; primjećuje da sve češći rad na daljinu može dovesti do pomaka demografskog i gospodarskog težišta s gradova na prijelazna ili ruralna područja. Međutim, podsjeća da bi takav pomak bio moguć samo ako bi se razvile održive prometne veze među ruralnim, prijelaznim i urbanim područjima; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva na ulaganje u uvođenje brzog interneta svugdje, a naročito u ruralnim i slabije razvijenim područjima. Osim toga, bit će važno razviti strategije za opskrbu (ruralnih) kućanstava potrebnim cjenovno pristupačnim i dobrom računalnom opremom. Vrlo konkretna mjera mogla bi se sastojati u tome da Europa potakne poduzeća da te uređaje doniraju ljudima. Potrebno je utvrditi posebne ciljeve za ruralna područja u pogledu osiguravanja širokopojasnog interneta, uređaja i vještina u ruralnim područjima. Aktualno izvješće o DESI-ju (Indeks gospodarske i društvene digitalizacije) trebalo bi sadržavati te informacije; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ističe potrebu za digitalnim obrazovanjem i osposobljavanjem usmjerenim na osobe kojima su potrebne bolje digitalne vještine, uzimajući u obzir razne dobne skupine, razine dohotka i posebne ciljne skupine kao što su poljoprivrednici. Škole, kao i druga mjesta na kojima ljudi zajedno žive ili se druže, mogu imati važnu ulogu u projektima digitalizacije (za sve dobne skupine), ali to mogu imati i druge agencije i poduzeća; |
| --- | --- |

70.

| 71. | traži da se u okviru programa Digitalna Europa, s njegovom mrežom europskih digitalnoinovacijskih centara, posebna pozornost posveti potrebama ruralnih područja, kao i da se ponude prilagođene usluge putem platformi koje dobro razumiju njihove specifične potrebe i usko su povezane s lokalnim zajednicama; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kad je riječ o mjerama fleksibilnosti koje je EU uveo u okviru provedbe strukturnih i kohezijskih fondova kako bi pomogao u svladavanju krize, ističe činjenicu da je u mnogim državama članicama zabilježeno stvarno smanjenje strukturnih i kohezijskih sredstava za ruralna područja. Mogućnost povećanja stope sufinanciranja sredstvima EU-a negativno je utjecala na smanjenje ukupnih prijenosa u ruralna područja jer je omogućeno smanjenje nacionalnog sufinanciranja; |
| --- | --- |

72.

Dobrobit, siromaštvo i kvaliteta života

| 73. | naglašava da na siromaštvo i dobrobit u gradovima i ruralnim područjima utječu različiti čimbenici. Pristup rješavanju tih pitanja često se temelji na urbanoj stvarnosti. Nadalje, nema mnogo komparativnih istraživanja o raznim aspektima dobrobiti, što otežava prilagodbu tog pristupa ruralnom kontekstu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ističe da je potrebno ulagati u (komparativna) istraživanja o dobrobiti, siromaštvu i kvaliteti života u ruralnim područjima kako bi se stekao bolji uvid u specifične izazove s kojima se suočavaju ruralna područja; |
| --- | --- |

74.

| 75. | naglašava da su volonteri ključni za kvalitetu života i dobrobit te da imaju važnu ulogu u odgovoru na krizu uzrokovanu COVID-om 19. Volonteri i volonterske organizacije često su organizirani na izrazito lokalnoj razini, u četvrtima ili ulicama. Ta im blizina omogućuje da pomažu tamo gdje je to potrebno, informiranjem ljudi o mjerama ili osiguravanjem namirnica i/ili socijalne i zdravstvene skrbi. Preporučuje se da lokalne i regionalne vlasti iskoriste te postojeće volonterske mreže za pronalaženje novih načina dopiranja do ljudi koji su pogođeni siromaštvom ili imaju lošije uvjete života. Kako bi se oslobodio potencijal tih volonterskih organizacija, za njih bi se mogla uvesti drugačija vrsta sufinanciranja u okviru fondova EU-a. Na primjer, kad bi se volonterski sati uračunavali u sufinanciranje, te bi se organizacije mogle lakše prijavljivati za financiranje sredstvima EU-a; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ističe da sve razine vlasti moraju svjesno pripremiti komunikacijsku strategiju kako bi se osiguralo da ljudi razumiju postojeće rizike i kako bi ih se usmjerilo na usvajanje ispravnog ponašanja. Dosljednost poruka, osiguravanje pouzdanih i pristupačnih izvora informacija i upotreba dobrih vizualnih materijala važni su aspekti te strategije. Potrebno je osposobiti komunikacijske timove koji mogu izravno doprijeti do ljudi te službenike i stručnjake za komunikaciju; naglašava da je u toj komunikacijskoj strategiji potrebno prepoznati ulogu lokalnih vlasti, koje mogu pomoći u stvaranju mosta između oblikovatelja politika, stručnjaka i javnosti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | naglašava da je važno pratiti poštovanje načela supsidijarnosti. Izvanredne mjere ne smiju dovesti do centralizacije ovlasti nacionalnih vlada i ograničavanja uloge nacionalnih parlamenata te lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | naglašava da su neki ugroženi radnici, kao što su radnici na digitalnim platformama, dostavljači ili vozači, kao i radnici koji pružaju usluge skrbi i njege osobama koje ovise o pomoći drugih, ključni za naše gospodarstvo i da bi ih trebalo više cijeniti u našem društvu. Usto, radnicima koji rade na daljinu mora se zajamčiti pravo na isključivanje; |
| --- | --- |

78.

| 79. | napominje da se na temelju podataka Eurostata procjenjuje da je uslijed krize samo u prva tri mjeseca posao izgubilo otprilike 900 000 osoba. Zato napori koje EU ulaže u oporavak moraju imati izraženu socijalnu dimenziju kako bi se zaštitili sustavi socijalne sigurnosti, očuvala radna mjesta i spriječila protuzakonita otpuštanja; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ističe da je kriza pogoršala rodnu neravnopravnost i rodno uvjetovano nasilje. Nakon uvođenja ograničenja kretanja broj slučajeva nasilja u obitelji povećao se u nekim državama članicama EU-a za trećinu. Štoviše, kriza uzrokovana COVID-om 19 ima jasnu rodnu dimenziju. Pandemija je pogoršala postojeće neravnopravnosti, marginalizaciju i diskriminaciju u Europi te pojačala strukturni rasizam, a negativno je utjecala i na najranjivije skupine, uključujući starije osobe i osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ističe da gradovi i regije i čelnici i čelnice EU-a suradnjom u okviru obnovljenog strateškog partnerstva mogu izgraditi snažniju socijalnu Europu; nadalje ističe da suradnja urbanih i ruralnih područja predstavlja velik potencijal za obnovu („udruživanje snaga”); |
| --- | --- |

81.

| 82. | ističe da bi socijalna ulaganja trebalo ojačati kao jedan od ključnih prioriteta za pravedan i uključiv oporavak. Imamo priliku učiniti više od toga da samo privremeno uklonimo posljedice krize izazvane pandemijom i potom nastavimo po starom. Možemo izgraditi nešto bolje. Svim bismo Europljanima i Europljankama trebali osigurati pristup cjenovno pristupačnoj kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi. Trebali bismo stvoriti više kvalitetnih radnih mjesta s pravednim radnim uvjetima, uvesti uključivije obrazovanje i osposobljavanje, osigurati pristojno i cjenovno pristupačno stanovanje, pružati aktivnu potporu najugroženijima i svim ljudima osigurati jednake mogućnosti. Da bismo to postigli, potrebna su nam snažna ulaganja u socijalnu infrastrukturu i socijalne usluge na lokalnoj i regionalnoj razini, uz odgovarajuću kombinaciju politika i financijska sredstva za provedbu europskog stupa socijalnih prava i ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ističe potrebu za prekograničnom strategijom i prekograničnom koordinacijom u području komunikacije, mjera i oporavka. Napominje da je solidarnost među općinama i regijama preko državnih granica znatno ojačana (što se ogleda u dijeljenju medicinske opreme, dobrotvornim aktivnostima itd.). Ujedno je zbog različitih i ponekad otuđujućih mjera na nacionalnoj razini percepcija običnih ljudi s druge strane granice postala obilježena sumnjom ili strahovima. Čak i u slučajevima snažne integracije kakva postoji među državama Beneluksa i Nordijskog vijeća pojavili su se mnogi sukobi te će dugo potrajati dok se povjerenje ne obnovi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | naglašava da je jedno od temeljnih pitanja u kriznim situacijama transparentnost: građani moraju znati tko je zadužen za što. U neku ruku, pandemija je snažno utjecala na način na koji se donose politike; napominje da je svladavanje ovakve pandemije mjerilo ukupne kvalitete demokracije; |
| --- | --- |

84.

| 85. | skreće pozornost na činjenicu da se dobra komunikacija mora odvijati jezikom koji ljudi zaista razumiju. To nije samo pitanje riječi nego i načina izražavanja i sposobnosti razumijevanja poruka, kulturnih i svjetonazorskih razlika; napominje da poseban izazov u tom pogledu predstavlja komunikacija s protivnicima cijepljenja, kao i pobijanje lažnih vijesti. |
| --- | --- |

85.

| 86. | ova nam je kriza definitivno ukazala na to da ljudi na planetu ovise jedni o drugima, da treba pomno pratiti stvarne probleme i da se napori na lokalnoj i globalnoj razini međusobno nadograđuju. Uvidjeli smo da smo suočeni s globalnom krizom koja zahtijeva globalni i solidarni odgovor. To podrazumijeva veću međunarodnu suradnju kako bi se zadovoljile potrebe siromašnijih regija i spriječilo slobodno širenje virusa, uz rizik od još opasnijih mutacija. Decentralizirana suradnja naših regija i gradova jasno se pokazala kao ključni instrument europske međunarodne suradnje čiji je cilj područjima u najnepovoljnijem položaju pomoći da se suoče s izazovima povezanima s osiguravanjem univerzalnog i visokokvalitetnog pristupa prijeko potrebnim javnim uslugama radi postizanja konačnog cilja, a to je da se zajedničkim snagama prebrodi ova globalna kriza. |
| --- | --- |

86.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Godišnji regionalni i lokalni barometar EU-a, Europski odbor regija, 2020.

1

(2)  Ibid.

2

Ibid

(3)  Godišnji regionalni i lokalni barometar EU-a, Europski odbor regija, 2020.

3

(4)  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 оd 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1.).

4

(5)  Godišnji regionalni i lokalni barometar EU-a, Europski odbor regija, 2020.

5

---

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/53

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Europska zdravstvena unija: jačanje otpornosti EU-a

(2021/C 300/10)

| Izvjestitelj: | Roberto CIAMBETTI (IT/ECR), predsjednik Vijeća Regije Veneto |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Roberto CIAMBETTI (IT/ECR), predsjednik Vijeća Regije Veneto

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene – pandemija bolesti COVID-19

| 1. | ističe da je pitanje javnog zdravlja zbog pandemije zauzelo još važnije mjesto na dnevnom redu regija, gradova, država članica i Europske unije te postalo jedan od glavnih političkih prioriteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | u tom kontekstu pozdravlja Komunikaciju o zdravstvenoj uniji u kojoj se predlaže jačanje postojećeg okvira EU-a za zdravstvenu sigurnost, koji datira iz 2013. Taj djelomično zastarjeli okvir uključuje Odluku o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju kojom je olakšana razmjena informacija i poduprto donošenje posebnih nacionalnih mjera, ali koja nije bila dostatna za postupanje u ovoj pandemiji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | slaže se s Europskom komisijom da je potrebno više javnih ulaganja u nacionalne zdravstvene sustave kako bi im se osigurali resursi i sredstva potrebni za izlazak iz trenutačne krize te kako bi se dugoročno ojačala njihova otpornost. Ti bi se ciljevi trebali odražavati u preporukama za pojedine zemlje u okviru europskog semestra. Pandemija je u mnogim područjima istaknula nedostatak ne samo ranog prelaska na intenzivnu i poluintenzivnu njegu (raspoloživost kreveta, oprema, ovlašteno medicinsko i njegovateljsko osoblje), nego i zdravstvene i palijativne skrbi na lokalnoj razini, što je, posebno u vrijeme velikog pritiska na zdravstvene ustanove, stavilo u izrazito težak položaj međusobno različite zdravstvene sustave država članica. Istodobno se u velikoj mjeri pokazalo da zdravstveni sustavi i zdravstveni djelatnici u mnogim zemljama mogu brzo preusmjeriti svoje aktivnosti i prilagoditi se novim okolnostima uslijed pandemije COVID-a 19; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja prijedlog Europske komisije o osnaženom mandatu za provedbu koordiniranog odgovora na razini EU-a u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost, što će se omogućiti ciljanim preporukama Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) o mjerama odgovora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na to da je pandemija COVID-a 19 popraćena velikim ograničenjima slobode kretanja unutar Europske unije, koja su naročito pogodila pogranične regije. Stoga ponovno traži da se uspostavi pravni okvir EU-a kako bi se omogućilo učinkovito upravljanje prekograničnim javnim uslugama i zadovoljile potrebe građana koji žive u tim područjima (1). Taj bi se okvir trebao temeljiti na nedavnom Prijedlogu uredbe EU-a o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju (2); |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja činjenicu da Komunikacija sadrži prijedloge za medicinske protumjere, uključujući brojne mjere kao što su stvaranje zaliha na europskoj razini, povećana proizvodnja, zajednička javna nabava i bolja procjena potražnje za cjepivima, osobnom zaštitnom opremom, medicinskim uređajima, liječenjem, laboratorijskom opremom i opremom za testiranje, ostajući pritom u skladu s načelom supsidijarnosti. Kako bi povećala svoju otpornost i pristupila rješavanju problema nestašica u kriznim vremenima te pružila znanstvenu i tehničku pomoć, uključujući osposobljavanje, Europska unija treba postati samodostatnija i manje ovisna o trećim zemljama kada je riječ o medicinskoj opremi za zdravstveni sektor, kako je navedeno u farmaceutskoj strategiji EU-a; |
| --- | --- |

6.

Suradnja ECDC-a i lokalnih tijela

| 7. | smatra da je ključno pobrinuti se za to da ECDC može izravno surađivati s pojedinačnim regijama ili sa skupinama regija u državama članicama kako bi se olakšala analiza specifičnih epidemioloških okolnosti koje se mogu pojaviti. Ta bi suradnja također mogla uključivati potporu osposobljavanju svih uključenih subjekata i olakšati protok informacija i komunikaciju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da ponovno uspostavi Europsku mrežu za vrlo zarazne bolesti (EuroNHID), sufinanciranu mrežu stručnjaka za postupanje u slučaju visokozaraznih bolesti iz nacionalnih ili regionalnih centara osnovanih za skrb o pacijentima koji boluju od takvih bolesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je potrebno više ulagati u znanstvena istraživanja unutar EU-a s obzirom na to da tranzicija na otpornije društvo zahtijeva znatne tehnološke promjene; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da je u prekograničnim područjima nužno uspostaviti baze podataka za prekogranična područja koje bi dijelile susjedne zemlje i regije i s pomoću kojih bi se utvrđivale raspoložive zalihe medicinske i osobne zaštitne opreme; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da bi se Europska komisija, u suradnji s državama članicama i regijama, trebala obvezati na uspostavu zajedničke i sveobuhvatne baze zdravstvenih podataka kojom bi se omogućilo cjelovito upravljanje zajedničkim problemima i njihovo praćenje, imajući na umu da pandemije ne poznaju granice i da je današnje društvo globalizirano: individualna područja nisu izolirana, naprotiv, kontakti između njih i ostatka svijeta neizbježni su, a sredstva prijenosa patogena ne mogu se predvidjeti, već samo eventualno naknadno utvrditi; |
| --- | --- |

11.

Konferencija o budućnosti Europe

| 12. | smatra da je konferencija o budućnosti Europe platforma prikladna za raspravu o budućem razvoju uloge EU-a u području zdravstva i promicanje te uloge kako bi se ispunila očekivanja građana i poboljšala učinkovitost europskih zdravstvenih sustava. U okviru razvoja pojačane europske suradnje moraju se uzeti u obzir načelo supsidijarnosti i poštovati primarne nadležnosti država članica, kako za zdravstvo, socijalnu skrb i javno zdravlje, tako i za pripravnost za krizne situacije i upravljanje njima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da je, iako je zdravstvena politika i dalje u primarnoj nadležnosti država članica, u okviru rasprave o budućnosti Europe potrebno pokrenuti promišljanje o tome kako poboljšati koordinaciju u području zdravstva i odgovor EU-a na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju, istovremeno uzimajući u obzir različite podnacionalne strukture u području zdravstva i različite nadležnosti zdravstvenih tijela u pojedinim državama članicama. Ta poboljšanja mogla bi, među ostalim, omogućiti državama članicama EU-a da zajedno utvrde postojanje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na makroregionalnoj razini ili na razini Unije. Usto bi mogle omogućiti povećanje kapaciteta sustava rescEU, uključujući kapacitete za stvaranje zaliha i uspostavu timova za hitnu medicinsku pomoć; |
| --- | --- |

13.

| 14. | s obzirom na to da u mnogim državama članicama lokalne i regionalne vlasti imaju važne odgovornosti i nadležnosti u području javnog zdravlja, OR kao skupština regionalnih i lokalnih predstavnika EU-a smatra da mora biti snažno zastupljen u svim raspravama na razini EU-a o nadležnostima u području zdravstva, uključujući na konferenciji o budućnosti Europe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava želju da bude intenzivno uključen u aktivnosti svjetskog sastanka na vrhu o zdravlju koji će se održati u Italiji 2021. i koji će EU-u omogućiti da usmjerava međunarodno promišljanje o načinu jačanja zdravstvene sigurnosti u svijetu u doba pandemija; |
| --- | --- |

15.

Uloga regionalnih i lokalnih vlasti

| 16. | iznova naglašava da su lokalne i regionalne vlasti na prvoj liniji borbe protiv pandemije bolesti COVID-19. One u mnogim državama članicama provode važne mjere i snose odgovornost u području zaštite zdravlja građana, zapošljavanja velikog dijela zdravstvenih radnika, kratkoročnog i dugoročnog financiranja i upravljanja zdravstvenim sustavima i ustanovama za skrb te u području izrade i provedbe zdravstvenih politika, kao i aktivnosti promicanja zdravlja i prevencije. U tom su pogledu ključni oblici regionalne samouprave koji omogućuju brzu promjenu postojeće organizacijske strukture kako bi se moglo promptno odgovoriti na hitne situacije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da bi regija koja može izravno komunicirati s EU-om mogla u kratkom roku iznaći najbolja rješenja za prevladavanje kriznih situacija i na bolji način iskoristiti resurse prilagođenije njezinim potrebama, s obzirom na to da su regionalne okolnosti unutar pojedinih država često heterogene, dok se potrebe različitih regija možda i ne podudaraju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali zbog toga što se u Komunikaciji regionalna i lokalna razina ne spominju izričito kao ključni elementi u zdravstvenoj politici, već se spominje samo uloga pograničnih regija u prekograničnoj suradnji u području zdravstva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nadalje smatra da je potrebna bolja koordinacija među svim razinama vlasti kako bi se spriječila situacija u kojoj temeljna samouprava svakog lokalnog područja ili regije dovodi do nejednakosti u pogledu liječenja pacijenata; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava potrebu za uspostavom javno-privatne mreže izvrsnosti koja bi u slučaju ozbiljnih javnozdravstvenih hitnih situacija obuhvaćala referentne bolnice specijalizirane za proučavanje i liječenje zaraznih bolesti koje se mogu prenositi zrakom, kontaktom ili putem vektora; |
| --- | --- |

20.

Pouke izvučene iz pandemije

| 21. | napominje da se pokazalo da su zdravstveni sustavi država članica bili na različitim razinama pripravnosti za krizu. Neki nisu bili spremni za suočavanje s krizom ovakve vrste zbog nedovoljnog ulaganja u javno zdravstvo i manjka zdravstvenog osoblja, dok su drugi pokazali veću otpornost. To ukazuje na potrebu da Europska komisija bude u mogućnosti, u bliskoj suradnji sa svakom državom članicom, redovito ocjenjivati njihovu pripravnost za epidemiju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | u tom smislu pozdravlja prijedlog Europske komisije da se organiziraju testiranja otpornosti zdravstvenih sustava na stres u državama članicama kako bi se osiguralo funkcioniranje plana pripravnosti i odgovora Unije, pri čemu bi Komisija imala ulogu koordinatora. Podsjeća na to da bi ta testiranja otpornosti na stres trebala u potpunosti uključivati, ovisno o njihovim nadležnostima, regije i gradove u dotičnim državama članicama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na stalan razvoj digitalnih platformi i aplikacija, među ostalim i platforme za nadzor uspostavljene u skladu s člankom 14. Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju; poziva na uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u pripremu, provjeru i ispitivanje otpornosti na stres predloženih obvezujućih planova za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize koji će se izraditi na nacionalnoj razini i na razini EU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | preporučuje da se u predložene aktivnosti predviđanja i strože zahtjeve u pogledu izvješćivanja o zdravstvenim podacima i kvaliteti zdravstvenih usluga uključi i regionalna, a ne samo nacionalna dimenzija; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da su lokalne zdravstvene i socijalne službe i posredničke strukture imale ključnu ulogu u pružanju potpore bolnicama jer su omogućile ograničavanje određenih bolničkih ustanova na funkciju „COVID bolnica” i primanje osoba s negativnim testom ili osoba koje su preboljele bolest i postale negativne, ali koje trebaju dovršiti liječenje. Naglašava potrebu za tim da se razvije lokalni zdravstveni sustav koji pacijentima pruža njegu prije i nakon hospitalizacije. I Europska komisija i OR trebali bi imati važnu ulogu u širenju dobrih praksi u tom području; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da je pandemija posebno teško pogodila najosjetljivije skupine društva (starije, bolesne, djecu i mlade), povremeno ističući krhkost globalnog socioekonomskog sustava i ranjivost povezanu s upotrebom tehnologije (pametan rad, školovanje na daljinu itd.). Naglašava da je tim sektorima stoga potrebna usmjerenija potpora, uključujući potporu EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da u razdoblju nakon pandemije treba ojačati koordinacijski kapacitet promicanjem održivih načina života na lokalnoj razini, s posebnim naglaskom na građanima i uspostavom okvira za pametne poticaje i propise kojima se može potaknuti i nagraditi građansko ponašanje usmjereno na opće dobro; |
| --- | --- |

27.

| 28. | traži da se zajednička javna nabava EU-a koristi za kupnju cjepiva i lijekova protiv COVID-a 19, kao i da se ta vrsta nabave sustavnije koristi kako bi se izbjeglo međusobno natjecanje država članica. Također poziva na njezino korištenje kako bi se osigurao jednak i cjenovno pristupačan pristup drugim važnim lijekovima i medicinskim proizvodima, posebno novim inovativnim antibioticima, novim cjepivima i kurativnim lijekovima te lijekovima za rijetke bolesti; |
| --- | --- |

28.

Ulaganje u zdravstvene sustave

| 29. | kada je riječ o ulaganjima u zdravstvene sustave, ističe da se u Komunikaciji spominje potpora državama članicama za poboljšanje otpornosti, pristupačnosti i djelotvornosti zdravstvenih sustava, što je povezano s europskim semestrom, pregledom socijalnih pokazatelja i Mehanizmom za oporavak i otpornost te nacionalnim planovima. Smatra da je potrebno osigurati, odnosno ojačati sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u svim tim instrumentima i postupcima, u skladu s načelom supsidijarnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kao strateški prioritet izdvaja promicanje osnovnih zdravstvenih usluga na daljinu koje pružaju integrirani timovi stručnjaka za liječenje i praćenje pacijenata s kroničnim i višestrukim oboljenjima koji ostaju u svojim domovima. Naglašava da će, zahvaljujući telemedicini, sve više biti moguće vlastite domove pretvarati u mjesto skrbi, uz jasne socioekonomske uštede i visoku učinkovitost u pogledu liječenja, prevencije i ozdravljenja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da bi države članice mogle surađivati kako bi osigurale da se zdravstvenom osoblju koje obavlja iste poslove zajamče slični ugovorni i financijski uvjeti. Uz pretpostavku istih profesionalnih uvjeta, time bi se spriječio nastanak privilegiranih područja koja su privlačnija zdravstvenom osoblju ili područja u nepovoljnom položaju suočenih s poteškoćama u zapošljavanju zdravstvenog osoblja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da su pravedne plaće i dodaci na plaću za zdravstvene radnike na prvoj liniji ključni za održavanje otpornosti zdravstvenih sustava i da doprinose uvažavanju profesionalnosti zdravstvenog osoblja, a ujedno su način izražavanja zahvalnosti za njihovu požrtvovnost, koja se pokazala izuzetno vrijednom u zaštiti otpornosti zdravstvenih sustava tijekom pandemije u raznim državama članicama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da stručno osoblje koje obavlja poslove rangirane između puke pomoći u osobnoj njezi i poslova koji zahtijevaju kvalifikacije u području zdravstvene njege može doprinijeti zadovoljavanju potreba ustanova za skrb i osiguravanju potrebne fleksibilnosti u pružanju socijalnih i zdravstvenih usluga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da države članice trebaju kontinuirano ocjenjivati svoju zdravstvenu infrastrukturu i vještine osoblja kako bi se osiguralo da mogu obavljati određene zadaće (npr. uzimanje brisova i cijepljenje) za cjelokupno stanovništvo u slučaju sistemske nužde; |
| --- | --- |

34.

Strategija u području cijepljenja

| 35. | poziva države članice da uključe lokalne i regionalne vlasti u kampanju cijepljenja protiv virusa SARS-CoV-2 kako bi se doprinijelo pravodobnom širenju i distribuciji cjepiva te građanima pružile jasne činjenične informacije o cjepivima s ciljem suzbijanja dezinformacija; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podržava razmjenu dobrih praksi između lokalnih i regionalnih vlasti u EU-u u pogledu borbe protiv neodlučnosti u vezi s cijepljenjem i razumije razloge za oklijevanje u pogledu cijepljenja, i među zdravstvenim osobljem i među djelatnicima socijalne skrbi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | čvrsto vjeruje da je odluka da se Europskoj uniji dopusti da nabavlja cjepivo u ime država članica bila ispravna. Tvrdi da bi radi poboljšanja situacije u pogledu raspoloživosti cjepiva, lijekova i drugih medicinskih potrepština EU trebao nastojati svesti na minimum svoju ovisnost o proizvodnji u trećim zemljama. Također smatra da bi poduzeća koja su razvila cjepiva zahvaljujući upotrebi javnih sredstava trebala dijeliti svoje patente s drugim poduzećima kako bi se povećali proizvodni kapaciteti u Europi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da bi strategiju cijepljenja trebalo razvijati u skladu s napretkom u cijepljenju stanovništva s primarnim fokusom na rizičnim skupinama i pružateljima osnovnih usluga kao što su zdravstveni i socijalni radnici, uz naknadno širenje i na druge skupine, uzimajući pritom u obzir i smanjenje socijalnih i ekonomskih ograničenja na terenu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podržava stvaranje organizacijskog modela koji bi omogućio što brže cijepljenje što većeg broja ljudi iskorištavanjem svih doza u pojedinačnim bočicama; |
| --- | --- |

39.

Strategija za suzbijanje dezinformacija u području zdravlja

| 40. | poziva na to da se poduzmu mjere za praćenje i suzbijanje dezinformacija u području zdravlja na koordiniran način među svim državama članicama. S obzirom na to da su lokalne i regionalne vlasti neposredno suočene sa zdravstvenim izazovima u većini država članica, ta su tijela i najizravnije pogođena često namjernim širenjem dezinformacija u području zdravlja. Od ključne je važnosti da lokalne i regionalne vlasti dobiju jedinstvenu i koordiniranu potporu kako bi se mogle djelotvorno boriti protiv tog problema. |
| --- | --- |

40.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COTER-VII/005.

1

(2)  COM(2020) 727 final.

2

---

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/58

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Energija za klimatski neutralno gospodarstvo: strategija EU-a za integraciju energetskog sustava

(2021/C 300/11)

| Izvjestitelj: | Gunārs ANSIŅŠ (LV/RE), član Gradskog vijeća Grada Liepāja |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Energija za klimatski neutralno gospodarstvo: strategija EU-a za integraciju energetskog sustava
  (COM(2020) 299 final)
  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost
  (COM(2020) 741 final)
  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o strategiji EU-a za smanjenje emisija metana
  (COM(2020) 663 final) |

Izvjestitelj:

Gunārs ANSIŅŠ (LV/RE), član Gradskog vijeća Grada Liepāja

Referentni dokument/i:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Energija za klimatski neutralno gospodarstvo: strategija EU-a za integraciju energetskog sustava

(COM(2020) 299 final)

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost

(COM(2020) 741 final)

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o strategiji EU-a za smanjenje emisija metana

(COM(2020) 663 final)

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Održavanje opskrbe električnom energijom, elektroenergetska međupovezanost Europske unije i energetska tranzicija

| 1. | naglašava da je tijekom trenutačne krize postalo jasno da valja osigurati kontinuitet opskrbe (električnom) energijom u svim europskim regijama, uključujući u situacijama u kojima bi globalni opskrbni lanci mogli biti prekinuti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da među europskim regijama, čak i unutar iste zemlje, postoje velike razlike u pogledu energetike, koje se ogledaju u njihovoj potražnji za električnom energijom, proizvodnom potencijalu i dostupnoj infrastrukturi. Stoga se, uz međunarodne veze među sustavima, dodatni napori moraju ulagati i u razvoj unutarnje međuregionalne infrastrukture, posebno kako bi se osigurao prijenos obnovljive energije iz regija koje raspolažu znatnim resursima, a ta bi se infrastruktura trebala temeljiti na sveobuhvatnoj europskoj viziji kojom se doprinosi koheziji europskog tržišta električne energije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | također naglašava važnost jačanja transnacionalne suradnje u vidu zajedničke provedbe energetskih projekata i razvoja prekograničnih kapaciteta povezivanja mreža električne energije kako bi se kompenzirali potencijalni poremećaji u opskrbi električnom energijom u razdobljima najvećeg opterećenja. Međutim, ne smiju se sniziti nacionalne minimalne razine sigurnog kapaciteta elektrane; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da Europska unija trenutačno 58 % svojih energetskih potreba pokriva uvozom, uglavnom u obliku nafte i prirodnog plina. Prelaskom na čistu energiju smanjit će se ovisnost EU-a o fosilnim gorivima i njihovom uvozu. Tome će, kao i postizanju energetskih i klimatskih ciljeva, doprinijeti EU-ova strategija za integraciju energetskog sustava. U kontekstu prelaska na čišće izvore energije, uz mjere za učinkovitost energetske potrošnje, EU u cjelini trošit će manje energije, povećati broj proizvođača energije putem alata za potrošnju vlastite proizvedene energije i stvaranjem energetskih zajednica, više upotrebljavati lokalne obnovljive resurse te postupno diversificirati uvoz energije. Te uštede energije, diversifikacija i lokalna proizvodnja energije pridonijet će povećanju otpornosti europskog gospodarstva i smanjenju njegove ovisnosti o vanjskim izvorima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava važnost čistog vodika, prvenstveno iz obnovljive energije, kako je istaknuto u strategiji EU-a za integraciju energetskih sustava, za daljnju integraciju i dekarbonizaciju energetskog sustava; u tom pogledu poziva na brzu provedbu strategije EU-a za vodik i upućuje na svoje mišljenje o čistom vodiku; očekuje da će se zakonodavnim paketom za cilj od 55 % koji je najavila Europska komisija i predstojećom revizijom tržišta plina u EU-u provesti zahtjevi iz ovog mišljenja i potaknuti integracija sektora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava važnost omogućavanja i promicanja različitih rješenja i kombinacija energetskih sustava, uzimajući u obzir tehnološki razvoj i različite okolnosti u regijama EU-a u pogledu klime, geografskih značajki, infrastrukture, energetskih sustava itd. Regulatorni okvir EU-a trebao bi, koliko je to moguće, biti tehnološki neutralan u odnosu na smanjenje emisija i održivost, uzimati u obzir sve postojeće mogućnosti, i to posebice one dostupne na lokalnoj razini, te izbjegavati prekomjerne propise i veća administrativna opterećenja za održiva i sigurna rješenja, kao i usmjeravati napore u smanjenje energetskog siromaštva obitelji. Proizvodnja energije korištenjem nuklearne fisije ne ispunjava kriterij održivosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | duboko je zabrinut zbog izgradnje plinovoda Sjeverni tok 2 kojim se ugrožava europska energetska sigurnost, povećava ovisnost EU-a o Ruskoj Federaciji i zanemaruju interesi mnogih zemalja EU-a i trećih zemalja i koji će prerano zastarjeti zbog općih ciljeva EU-a u pogledu dekarbonizacije. Podržava stajalište Europskog parlamenta da se dovršenje tog političkog projekta mora odmah zaustaviti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na pet dimenzija ostvarenja energetske unije: povećanje sigurnosti opskrbe energijom, jačanje unutarnjeg energetskog tržišta, povećanje energetske učinkovitosti, smanjenje emisija CO2 („dekarbonizacija gospodarstva”), promicanje istraživanja i inovacija u energetskom sektoru. Sigurnost opskrbe električnom energijom pritom mora biti prioritet kako bi se osiguralo neprekinuto funkcioniranje kritične infrastrukture u svim regijama, posebno u potencijalnim kriznim razdobljima, što uključuje i energetske krize. U tom su kontekstu, pored dostatnih i fleksibilnih kapaciteta proizvodnje, potrebna lokalna rješenja za proizvodnju, pohranu i fleksibilnost energije kako bi se za svako naseljeno područje, osobito u manje razvijenim regijama, u rijetko naseljenim regijama i u regijama s izoliranim energetskim sustavima, osigurala rješenja za izvanredne situacije i nestašice. Istodobno valja naglasiti da je potrebno modernizirati prijenos električne energije. Razvoj stabilne elektroenergetske međupovezanosti svih regija EU-a ponajprije mora biti usmjeren na uklanjanje fizičkih prepreka kako bi se osigurala istinska integracija elektroenergetskog sustava. Sinkronizirana povezanost nekoliko nacionalnih energetskih sustava pridonosi znatnom smanjenju operativnih troškova energetskog sustava, a poboljšava i sigurnost smanjenjem mogućih negativnih posljedica lokalnih kvarova na stabilnost energetskog sustava i lakšim održavanjem bitnih radnih parametara energetskog sustava, kao što je frekvencija sustava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da su posebno važni i učinkovitost i isplativost upravljanja elektroenergetskim sustavom, kao i lokalna rješenja za proizvodnju i pohranu energije (troškovno učinkovite baterije, reverzibilne hidroelektrane itd.) i zajedničku potrošnju vlastite proizvedene energije; |
| --- | --- |

9.

Osobita uloga lokalnih i regionalnih vlasti

| 10. | upućuje na to da je EU-ova strategija od presudne važnosti za gospodarski oporavak jedinica lokalne i regionalne samouprave, posebno nakon krize koju je izazvao COVID-19. Pri prelasku na integriraniji energetski sustav energetska učinkovitost trebala bi biti glavni cilj lokalnih i regionalnih vlasti, pri čemu je u obzir potrebno uzeti širi kontekst, odnosno manje razvijene regije i smanjenje emisija stakleničkih plinova. Povećana energetska učinkovitost dovodi do smanjenja ukupnih potreba za ulaganjima te troškova proizvodnje, uporabe i pripadajuće infrastrukture. Smanjuje se i upotreba zemljišta i materijala, degradacija okoliša i gubitak bioraznolikosti. Integracijom sustava može se pridonijeti povećanju energetske učinkovitosti u jedinicama lokalne i regionalne samouprave korištenjem dostupnih resursa za prelazak na učinkovitije energetske tehnologije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da bi lokalne i regionalne vlasti trebale promicati povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora kao i poboljšanje strategija i mjera, posebno kada je riječ o grijanju/hlađenju i prometu. Osim toga, potrebno je uspostaviti jasniji plan uštede energije, posebno u području prometa i gradnje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da prometni sektor, na koji otpada oko 30 % konačne potrošnje energije u Europskoj uniji, ovisi prvenstveno o naftnim derivatima te da njegova dekarbonizacija iziskuje veću elektrifikaciju konačne potrošnje, i u smislu izravne upotrebe u prometu i u proizvodnji novih nositelja energije koji služe kao gorivo, bez odbijanja bilo kakvog tehnološkog rješenja zbog neopravdanih razloga. Također smatra da treba razviti za to potrebnu energetsku infrastrukturu kako bi se značajno doprinijelo smanjenju energetske ovisnosti o trećim zemljama, a time i povećanju energetske sigurnosti Europe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da udio energije za zgrade u potrošnji energije u Europi iznosi 40 % i da stoga sustavni plan za smanjenje potrošnje energije i promicanje uporabe obnovljive energije u fondu zgrada može znatno doprinijeti smanjenju energetske ovisnosti o trećim zemljama i time povećati sigurnost opskrbe energijom u Europi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da bi ulaganja u poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada trebalo poduprijeti primjerenim financijskim sredstvima kako bi se građanima pružila potpora u tim ulaganjima koja donose velike koristi, kao i to da bi lokalne vlasti trebale biti uključene u planiranje tih resursa i upravljanje njima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da što snažnije podupre razmatranje mogućnosti za obnovu zgrada koje podliježu ograničenjima povezanima s očuvanjem kulturne baštine ili povijesne kulture gradnje, čime će se osigurati da se u tim zgradama može upotrebljavati energija iz obnovljivih izvora uz ispunjavanje relevantnih uvjeta; usto zahtijeva da taj aspekt bude jedan od stupova novog europskog Bauhausa; |
| --- | --- |

15.

Jačanje postojeće infrastrukture svih regija uz usklađivanje najboljeg razvojnog puta s njihovim regionalnim posebnostima

| 16. | smatra da je pri integraciji energetskog sustava nužno procijeniti učinak mjera na rast u raznim regijama, a posebno na postizanje ciljeva kohezijske politike utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. To je jedini način za postizanje uravnoteženog razvoja i istinskog tržišnog natjecanja na otvorenom tržištu. Nažalost, to je otežano, među ostalim, zbog znatnih razlika u cijenama energije za krajnje potrošače; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da u obzir treba uzeti dodatne napore koje u najudaljenijim regijama treba poduzeti za prevladavanje tehničkih prepreka s kojima se suočavaju sustavi koji nisu međusobno povezani, nemaju pristup unutarnjem energetskom tržištu kao ni vlastitu opskrbu, što znači da treba uložiti golema sredstva u energetsku infrastrukturu (rezervne kapacitete, prijenosne mreže uključujući međuotočne podmorske kablove, sustave skladištenja energije, pametne mreže i logistiku za pristup manje onečišćujućim gorivima te njihov prijevoz i skladištenje) koja, u cjelini, može jamčiti sigurnost i kvalitetu opskrbe energijom, kao i integraciju lokalnih izvora energije, a posebice energije iz nestalnih obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da bi se, ne dovodeći u pitanje inovativna rješenja, integracija energetskog sustava trebala ponajprije usredotočiti na razvoj postojeće regionalne osnovne infrastrukture čije su se prednosti i koristi dokazale u praksi. S obzirom na vrlo različite regionalne klimatske i infrastrukturne uvjete, potrebno je pronaći kreativna i pametna rješenja za slabosti postojeće osnovne regionalne infrastrukture. Stoga nije nužno da se u svim regijama zgrade više griju električnom energijom, jer neke zemlje imaju dobro razvijenu mrežu centraliziranog grijanja. Na primjer, više od 70 % stanovnika Latvije opskrbljuje se centraliziranim grijanjem. Količina energije koja se upotrebljava na taj način otprilike odgovara potrošnji električne energije u Latviji; centralizirano grijanje može doprinijeti skladištenju i proizvodnji energije te korištenju izvora energije koji se ne mogu iskorištavati na razini zgrade. Zbog toga je potrebno da se centralizirano i lokalno grijanje i mreže grijanja postupno prebace na obnovljivu energiju; |
| --- | --- |

18.

Isplativost za građane i poduzeća

| 19. | naglašava da bi za svaki korak u daljnjem razvoju energetskog sustava trebalo neprestano procjenjivati donosi li uštede za poduzeća i građane. Načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu trebalo bi biti usmjereno na smanjenje utjecaja na klimu, povećanje učinkovitosti resursa integriranih sustava opskrbe energijom i poboljšanje učinkovitosti za krajnje korisnike. Istodobno je potrebno paziti da tranzicija ne šteti interesima potrošača. Napori za poboljšanje energetske učinkovitosti ne smiju dovesti do viših cijena energije ili drugih troškova za građane i poduzeća bez odgovarajuće naknade; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da bi se cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova trebao provesti na najdjelotvorniji i najkorisniji način sa stajališta dotične države članice, posebno za socijalno ranjive društvene skupine u toj državi. Stoga je u budućem prelasku na obnovljive izvore energije i dalje potrebno imati na umu pravo svake države članice, kao i svake jedinice regionalne i lokalne samouprave da odrede svoju kombinaciju izvora energije i strukturu opskrbe energijom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da bi Komisija u kontekstu zakonodavstva EU-a i u okviru svojeg budućeg rada trebala na sveobuhvatan način doprinijeti poboljšanju upućenosti i informiranosti javnosti u EU-u o uporabi tehnologija obnovljive energije i promicanju proizvodnje energije iz obnovljivih izvora s obzirom na to da javno protivljenje određenim tehnologijama odnosno postupcima proizvodnje energije iz obnovljivih izvora predstavlja, zajedno s propisima koji nisu u skladu s tehnološkim razvojem, veliku prepreku razvoju obnovljive energije. Također je važno ne samo podići svijest lokalne zajednice već i odaslati poruku da energija iz obnovljivih izvora donosi praktične koristi upravo za lokalnu zajednicu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti rješenjima kojima bi se mogle ukloniti znatne razlike u cijenama energije (uključujući sve povezane troškove) za krajnje potrošače na unutarnjem tržištu EU-a. Povećanu uporabu obnovljivih izvora u energetskom sustavu također bi trebalo procijeniti s obzirom na troškove krajnjih korisnika. U tom području ima još mnogo mogućnosti za razvoj inovativnih i troškovno povoljnih rješenja za potrošače; |
| --- | --- |

22.

Prema klimatskoj neutralnosti do 2050.

| 23. | napominje da u obzir treba uzeti dodatne napore koje poduzimaju regije s izoliranim elektroenergetskim sustavima, za koje još nisu dostupna inovativna tehnološka rješenja koja bi omogućila povezanost s drugim integriranim mrežama. To je slučaj u najudaljenijim regijama, u kojima se moraju razmotriti alternativna rješenja koja, u cjelini, mogu jamčiti sigurnost i kvalitetu opskrbe energijom istodobno s postizanjem klimatske neutralnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da se neutralnost u pogledu stakleničkih plinova i klimatska neutralnost, što su ciljevi EU-a do 2050., mogu postići samo povezivanjem napora koji se ulažu u štednju energije, energetsku učinkovitost, obnovljivu energiju i upotrebu otpadne topline. Kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova u svim sektorima, uz povećanje energetske učinkovitosti i promicanje uporabe obnovljivih izvora energije potrebno je razviti i veze s osnovnom infrastrukturom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da se, ako želimo da cijela Europa ostvari cilj klimatske neutralnosti do 2050., cilj energetskog sustava u svakoj regiji ne bi se smio odnositi toliko na to za koji će se postotak povećati postojeći udio zelene energije u ukupnoj potrošnji energije. Umjesto toga, poziva na konkretne planove u kojima se razrađuje kako će svaka regija ostvariti zajednički dogovoreni cilj EU-a, tj. koliki će biti ukupni udio zelene energije u potrošnji energije u regiji. S obzirom na dosadašnja postignuća (1), jasno je da će u različitim državama članicama i regijama biti potrebni vrlo različiti napori za integraciju energetskog sustava. Neke će regije morati poduzeti mjere za povećanje udjela zelene energije u potrošnji energije. Za druge će se izazov odnositi na poduzimanje potrebnih mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti, a za neke pak na poboljšanje osnovne infrastrukture. Stoga je regionalni pristup provedbi strategije EU-a za integraciju energetskog sustava na terenu preduvjet za dinamično klimatski neutralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

25.

Izgledi za tehnologije proizvodnje energije iz obnovljivih izvora

| 26. | pozdravlja Strategiju EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost i smatra je realističnom; naglašava da je potrebno konkretno planiranje kako bi se kapaciteti obnovljivih izvora energije, uključujući i trenutačno ugrađeni kapacitet odobalnih vjetroelektrana, mogli povećati. Za postizanje klimatskih ciljeva do 2030. i 2040. potreban je pravodobni razvoj afirmiranih i isplativih izvora energije, kao što su energija vjetra na kopnu i solarna energija. Razvoj proizvodnje energije iz obnovljivih izvora važan je za države članice jer će pridonijeti tomu da se do 2050. postigne cilj nulte stope onečišćenja i klimatske neutralnosti. Važan je, primjerice, za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora energije radi dekarbonizacije sektora u kojima je teško smanjiti emisije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | slaže se s time da će biti potrebna ciljana potpora za nove tehnologije za iskorištavanje energije iz obnovljivih izvora (npr. hidroenergije, geotermalne energije, solarne energije, energije plime i oseke, energije valova i plutajućih odobalnih vjetroelektrana i solarnih elektrana i odobalne proizvodnje vodika), pri čemu bi odgovarajuća tehnološka rješenja trebala pridonijeti usklađivanju gospodarskih i okolišnih ciljeva EU-a; naglašava da je istodobno potreban jasan plan za buduće priključivanje mreža i postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, kao što su odobalne mreže i postrojenja za odobalnu proizvodnju energije vjetra, izravno na prekogranične spojne vodove. Proizvodnja energije na moru u kombinaciji s prekograničnim prijenosom energije dovela bi do znatnih ušteda u troškovima i uporabi pomorskog prostora. Međutim, ribolov i vodni promet pritom ne smiju biti ograničeni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | u kontekstu bioraznolikosti poziva na jasne i praktične zahtjeve za upotrebu energije iz obnovljivih izvora na moru. Ciljeve „zelene energije” i „bioraznolikosti” ne bi trebalo smatrati proturječnima. Naprotiv, potrebno je pronaći konkretne načine za njihovo postizanje kako bi se ubrzalo iskorištavanje odobalnog energetskog potencijala i osiguralo konkretno prostorno planiranje morskog područja koje nije samo u skladu s potrebama prirodne raznolikosti, uz smanjeno ometanje života u moru, već je i odgovor na želju građana da se očuva morski okoliš, na sve veći potencijal ekoturizma i na zahtjeve za privlačnost prirodnog okoliša; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća na potencijal otoka i najudaljenijih regija za razvoj obnovljive energije mora, koja bi mogla imati ključnu ulogu u prelasku tih područja na klimatski neutralno gospodarstvo i donijeti koristi industriji, gospodarstvu i društvu diljem EU-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da upotreba odobalne energije može dovesti do nastanka novih radnih mjesta ili prekvalifikacije većeg broja radnika. Međutim, time se ne bi smjeli ograničiti postojeći oblici zapošljavanja i mogućnosti koje oni nude. Ključno je osigurati prekvalifikaciju radne snage i pritom osposobljavanje valja provesti u skladu s posebnim potrebama sektora proizvodnje energije iz obnovljivih izvora na moru; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na posebnu ulogu luka u strategiji EU-a za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na moru. Trebalo bi ih modernizirati kako bi se mogle iskoristiti te nove poslovne prilike – montaža, proizvodnja i održavanje postrojenja za proizvodnju energije na moru; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja stajalište Komisije da svi dionici, odnosno države članice, lokalne i regionalne vlasti, građani EU-a, socijalni partneri i nevladine organizacije, moraju surađivati kako bi se ostvario razvoj predložen u Strategiji EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost; ističe da su za osiguravanje kontinuiranog i sve većeg napretka u području proizvodnje energije iz obnovljivih izvora na moru potrebne pravna sigurnost i jasnoća jer ulaganja općenito iziskuju vrlo velik kapital, posebno u početnoj fazi projekata; |
| --- | --- |

32.

Strategija EU-a za smanjenje emisija metana – nove prilike

| 33. | napominje da u skladu sa Strategijom EU-a za smanjenje emisija metana iz EU-a dolazi samo 5 % globalnih emisija metana. Stoga bi čak i najambiciozniji planovi EU-a za smanjenje emisija metana imali tek mali utjecaj na smanjenje globalnih emisija stakleničkih plinova. Uvoz na unutarnje tržište trebao bi biti dopušten samo iz zemalja (ili dijelova zemalja) koje imaju iste standarde smanjenja emisija stakleničkih plinova kao i EU. Samo se tako može osigurati da EU-ovi zadani klimatski ciljevi ne dovedu u pitanje globalnu konkurentnost EU-a i njegovih poduzeća; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na brže otkrivanje istjecanja metana, i to s pomoću programa Copernicus, ali i putem drugih instrumenata u slučajevima kada se u okviru programa Copernicus ne može osigurati dovoljno podataka. Ključno je točno utvrditi gdje se u trećim zemljama oslobađaju velike količine metana. Te je informacije potrebno objavljivati kako bi građani EU-a mogli donositi informirane odluke o kupnji robe proizvedene na takvim mjestima. U skladu sa Svjetskom energetskom prognozom (World Energy Outlook) Međunarodne agencije za energiju, naftna i plinska postrojenja ispuštaju vrlo različite količine metana u različitim zemljama, što znači da u tom području postoji znatan potencijal za smanjenje emisija metana. Stoga OR poziva na izbjegavanje istjecanja metana duž proizvodnih, transportnih i uporabnih lanaca unutar EU-a te na sprečavanje uvoza fosilnih goriva kod kojih je tijekom vađenja, prerade i transporta došlo do istjecanja metana; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da u skladu sa Strategijom EU-a za smanjenje emisija metana oko 41 % globalnih emisija metana potječe iz prirodnih izvora (biogene emisije), primjerice močvara ili šumskih požara. Sprečavanje i djelotvorna borba protiv šumskih požara u EU-u treba postati prioritetni cilj jer oni ne utječu samo na globalno zagrijavanje, već mogu imati znatno štetiti prirodi, ljudima i poduzećima u Europi. OR također poziva da se razmotri u kojoj bi mjeri EU mogao djelotvornije doprinijeti gašenju i sprečavanju šumskih požara u trećim zemljama u kojima svake godine izgore velike površine šuma; |
| --- | --- |

35.

| 36. | istovremeno smatra da je potrebno osigurati da ciljevi smanjenja metana ne dovedu u pitanje konvergenciju europskih regija i ne povećaju socioekonomske razlike među njima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na djelotvorne mjere u okviru ZPP-a (zajedničke poljoprivredne politike) za smanjenje emisija metana u poljoprivredi. U okviru novih programa za ekologiju tome bi mogli uvelike doprinijeti sustavi niskog unosa kao što su ispaša i mjere za zaštitu tla; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva na posvećivanje veće pozornosti europskim proizvođačima pri razvoju tehnologija i njihovoj uporabi kako ciljevi smanjenja metana ne bi doveli do još većih troškova za građane i poduzeća, posebno za ratare i stočare. Istovremeno se mora osigurati da smanjenje emisija metana u poljoprivredi i stočarstvu ne dovede do povećanja cijena hrane; |
| --- | --- |

38.

Zaključci

| 39. | naglašava da je, osim iskorištavanja novih mogućnosti za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, prioritet i dalje osigurati proširenje europske mreže i povezivanje svake regije sa zajedničkom europskom energetskom mrežom. Time će se omogućiti veća komplementarnost obnovljivih izvora dostupnih na različitim lokacijama. Hitno je potrebno i odrediti minimalne standarde za sigurnost opskrbe električnom energijom i održavanje stabilnosti mreže; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da je važno uzeti u obzir postojeće regionalne razlike, pridajući posebnu pozornost ruralnim i rijetko naseljenim područjima, te podupirati isplativa rješenja, pri čemu valja osigurati smanjenje energetskih troškova za europske građane i poduzeća, osobito ranjive skupine, i paziti da se ne pogorša energetsko siromaštvo koje potencijalno pogađa najranjivije skupine; |
| --- | --- |

40.

| 41. | napominje da je uslijed pandemije COVID-a 19 postalo još jasnije da energetsku tranziciju treba osmisliti tako da se njome doprinosi održivijem društvu i gospodarstvu te osigurava kapacitet svake europske regije za pružanje osnovnih usluga u kriznim situacijama. Tranzicija mora biti poštena, postupna i nepovratna jer bi kratkoročna i neodrživa rješenja mogla donijeti više štete nego koristi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da se lokalne i regionalne vlasti moraju sustavnije uključivati u donošenje odluka u kontekstu energetske tranzicije. Potrebno je osigurati da nadležne lokalne i regionalne vlasti sudjeluju u izradi nacionalnih energetskih i klimatskih planova, po potrebi putem višerazinskog dijaloga o politikama u području klime i energetike. OR ponavlja svoj poziv državama članicama i Komisiji da se uspostavi stalna platforma za višerazinski dijalog o energetskim pitanjima. Time bi se moglo potaknuti aktivno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti, organizacija civilnog društva, poduzeća i drugih dionika u upravljanu energetskom tranzicijom. OR ističe da je Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora ((EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (2)) omogućila vrlo dobru osnovu za zajednice energije iz obnovljivih izvora. Države članice pozivaju se da prenesu tu direktivu kako bi se povećalo sudjelovanje u energetskim zajednicama građana. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da je za postizanje novih ciljeva nužno surađivati s lokalnim i regionalnim vlastima u oblikovanju i provedbi politika te osigurati da građani i poduzeća budu na odgovarajući način informirani i upoznati s njima. To je temelj za oblikovanje naše budućnosti na održiv način; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da je s obzirom na važnost sudjelovanja građana važno uzeti u obzir da je uspješna provedba strategije EU-a za integraciju energetskog sustava nezamisliva bez inicijativa kojima se promiču protok informacija odozdo prema gore, razmjena informacija i obrazovanje na lokalnoj razini. OR napominje da će odgovarajuća uključenost dionika olakšati ne samo prihvaćanje politika u javnosti već i sveobuhvatnu i transparentnu ocjenu ostvarenog napretka. |
| --- | --- |

44.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Eurostat, Share of renewable energy in the EU up to 19,7 % in 2019 (Udio energije iz obnovljivih izvora u EU-u do 19,7 % u 2019.), https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20201218-1

1

Share of renewable energy in the EU up to 19,7 % in 2019

(2)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

2

---

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/65

---

Mišljenja Europskog odbora regija – Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021.–2027.

(2021/C 300/12)

| Glavna izvjestiteljica: | Gillian COUGHLAN (IE/Renew E.), vijećnica u Vijeću Grofovije Cork |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. – 2027. – Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu
  COM(2020) 624 |

Glavna izvjestiteljica:

Gillian COUGHLAN (IE/Renew E.), vijećnica u Vijeću Grofovije Cork

Referentni dokument/i:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. – 2027. – Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu

COM(2020) 624

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | napominje da se povećava brzina ulaska današnjeg društva u „digitalno doba” u obrazovanju zbog društvenih ograničenja nametnutih uslijed pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

1.

| 2. | međutim, poziva na to da, kada govorimo o obrazovanju i osposobljavanju, imamo na umu da je riječ o prilagođavanju kritičkog razmišljanja male djece, tinejdžera koji lako dolaze pod utjecaj i odraslih potaknutih znatiželjom, o davanju većih tjelesnih i intelektualnih vještina trgovcima, profesionalcima, fizičkim radnicima, radnicima na održavanju, zaposlenicima uslužnog sektora, poduzetnicima i poljoprivrednicima – ukratko, uvijek je riječ o ljudima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | upozorava da je u ovom trenutku važno razlikovati digitalno obrazovanje od učenja na internetu ili učenja na daljinu koje je u žurbi nametnuto tijekom prvog ograničenja kretanja u cijelom društvu i koje se prilagođavalo u naknadnim restrikcijama. Stvarnost kakvu danas poznajemo nije u skladu s europskom vizijom digitalnog obrazovanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | slaže se da je kriza uzrokovana pandemijom COVID-a 19 istodobno ukazala na ključne čimbenike koji omogućuju istinsko digitalno obrazovanje i osposobljavanje te ubrzala tempo promjena i razotkrila prednosti, nedostatke, mogućnosti i ograničenja digitalnog obrazovanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na to da je organizacija obrazovnih sustava u nacionalnoj nadležnosti, ne dovodeći u pitanje unutarnju raspodjelu nadležnosti u svakoj državi članici; međutim, novi izazovi zahtijevaju povećanu koordinaciju na europskoj razini te snažnije politike i veću potporu u okviru europskog prostora obrazovanja primjenom međunarodnih tehnoloških standarda i preporuka EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja (1) da je potpora lokalnih i regionalnih vlasti obrazovanju i digitalnoj uključenosti ključna kako za učenike i studente tako i za građane; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja napore koje je Europska unija uložila u poboljšanje digitalnih vještina europskih građana u posljednja dva desetljeća, što je kulminiralo Akcijskim planom za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021. – 2027., te cilj da se olakšava pružanje visokokvalitetnog, uključivog, dostupnog, učinkovitog i angažiranog obrazovanja uz integriranje metodologija na daljinu, na internetu i kombiniranih metodologija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava važnost koncepta digitalne kohezije, kako je navedeno u mišljenju „Digitalna Europa za sve” (2), kao važne dodatne dimenzije tradicionalnog koncepta gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije koji je utvrđen u Ugovoru o EU-u. Poziva na to da se taj koncept proširi na područje obrazovanja i uzme u obzir u sljedećim izmjenama Ugovora. To je nužan korak za rješavanje društvenih izazova s obzirom na sve veće potrebe za digitalizacijom, pri čemu treba voditi računa o tome da nitko ne bude zapostavljen; |
| --- | --- |

8.

Digitalna pismenost za sve

| 9. | svjestan je da važnost digitalnih vještina nadilazi tržište rada jer one imaju sve važniju ulogu u privatnom i javnom životu građana, posebno u pogledu učenja, pristupa informacijama i proizvodima, te javnim i privatnim uslugama, a važne su i s aspekta socijalne uključenosti, razonode i mnogih svakodnevnih primjena; |
| --- | --- |

9.

| 10. | preporučuje da se Akcijski plan za digitalno obrazovanje temelji na najboljoj praksi, za što imamo primjere u drugim sektorima, npr. u poslovnom, uz očuvanje stručnosti obrazovnih stručnjaka i važne međuljudske suradnje u učionicama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uvjeren je da je nužno pobrinuti se za to da od digitalnog obrazovanja koristi imaju i najranjiviji članovi i skupine društva i da ono postane ključni pokretač socijalne kohezije. Europska unija mora uložiti velik napor u stvaranje društva u kojemu svi mogu sudjelovati, bez obzira na dob, spol, socijalno podrijetlo, etničku pripadnost, te fizičku i intelektualnu sposobnost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | upozorava, isto tako, na to da će povezanost ruralnih, izoliranih i otočnih obrazovnih ustanova biti ključna za prevladavanje postojećih nejednakosti uzrokovanih raspršenošću i izoliranošću stanovništva u odnosu na velike gradove te naglašava da problem digitalnog jaza između velikih gradova, ruralnih, izoliranih i otočnih područja treba na odgovarajući način rješavati Akcijskim planom za digitalno obrazovanje i nacionalnim mjerama kojima će se on provoditi u djelo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Europsku komisiju da aktivno promiče pravo osoba s invaliditetom na uključivo digitalno obrazovanje te potiče Komisiju i države članice da utvrde značajke digitalnog obrazovanja koje su osmišljene i prilagođene osobama s invaliditetom, ulažu u njih i međusobno ih dijele; potrebe ranjivih skupina za obrazovanjem i vještinama također treba uzeti obzir i na njih treba odgovoriti osiguravanjem jednakog pristupa visokokvalitetnom osnovnom obrazovanju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | također je važno uzeti u obzir potrebe nacionalnih manjina i omogućiti stvaranje i pristup sadržajima koji su u skladu s njihovim pravom na školovanje na materinjem jeziku; |
| --- | --- |

14.

Sjecište digitalnog obrazovanja i digitalne tranzicije

| 15. | ističe da će društvo te europsko i svjetsko gospodarstvo u budućnosti imati potrebu za ljudima s vještinama i kompetencijama koji će postati arhitekti, graditelji i prirodni dionici tog novog digitalnog svijeta te s tim u vezi ističe potrebu za ulaganjem u definiranje, oblikovanje i stjecanje osnovnih i naprednih digitalnih vještina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava žaljenje zbog toga što, iako postotak digitalno pismene radne snage postupno raste, čak 35 % aktivne radne snage u Europi danas nema osnovne digitalne vještine (3), dok 90 % radnih mjesta danas zahtijeva barem minimalnu razinu digitalne pismenosti. S obzirom na predviđenu digitalnu tranziciju znatno će se povećati i količina i razina potrebnih osnovnih digitalnih vještina; |
| --- | --- |

16.

| 17. | veoma je zabrinut zbog činjenice da postoji očit jaz u osnovnim digitalnim vještinama između zaposlenih i nezaposlenih, starijih osoba i odraslih s nižom razinom obrazovanja (4) te očito povećanje jaza u digitalnom obrazovanju između žena i muškaraca. Poticanje djevojčica na obrazovanje u sektorima znanosti, tehnologije, inženjerstva, (umjetnosti) i matematike (STE(A)M) bit će korak u pravom smjeru; poziva Europsku komisiju i države članice da iskoriste primjenu Instrumenta za oporavak i otpornost, programa Digitalna Europa, Erasmus+, Obzor Europa i Europskog socijalnog fonda kako bi promicale sudjelovanje žena u STE(A)M-u i pobrinule se za to da se uz pomoć fondova taj jaz smanji davanjem potpore pružateljima digitalnog obrazovanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | također je zabrinut zbog digitalnog jaza u ruralnim područjima, jasno prisutnog u cijeloj obrazovnoj zajednici (među nastavnicima, učenicima i obiteljima); poziva Europsku komisiju i države članice da iskoriste primjenu Instrumenta za oporavak i otpornost i Europskog socijalnog fonda kako bi se osiguralo da se s pomoću financiranja taj jaz smanji ciljanim ulaganjima u regije suočene s demografskim izazovima i sa znatnim i trajnim nedostatkom ulaganja, uz utvrđivanje stabilnih i trajnih projekata koji utječu na cijelu obrazovnu zajednicu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | u tu svrhu podupire i cilj Programa vještina za Europu da 70 % osoba u dobi od 16 do 74 godine do 2025. ima barem osnovne digitalne vještine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nadalje, preporučuje da svi programi osposobljavanja i naukovanja sadrže digitalni element koji nadilazi inicijativu „Digitalna prilika”, i to bez obzira na vještine koje se podučavaju, te da se u okviru predložene europske platforme za razmjenu osmisle sadržaji za te tečajeve slični međunarodnoj računalnoj vozačkoj dozvoli (ICDL), uz europsku potvrdu za digitalne vještine koja će se temeljiti na samoprocjeni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je potrebno digitalno obrazovanje učiniti sastavnim dijelom cjeloživotnog učenja i poziva privatni i javni sektor da preuzmu odgovornost za obrazovanje i osposobljavanje građana kako bi oni ostali konkurentni i relevantni na tržištu te istodobno sposobni u potpunosti se razviti na privatnom planu; |
| --- | --- |

21.

Digitalno obrazovanje – prilike i izazovi

| 22. | vjeruje u velike prednosti koje digitalizacija obrazovanja može imati ako je usmjerena na učenika, prilagođena dobi i usmjerena na razvoj. Time bi se zajamčilo dostupno i uključivo obrazovanje, sredstva za postizanje kvalitetnog obrazovanja za sve te bi se ostvarilo pravo na obrazovanje kao temeljno ljudsko pravo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na izravno javno financiranje usmjereno na razvoj novih modela poučavanja i promicanje vještina za 21. stoljeće na svim razinama obrazovanja, od škole do sveučilišta, kao i na daljnje pojednostavljenje strukture programa financiranja EU-a, čime bi se omogućilo uključivanje većeg kruga dionika i širenje partnerstava između privrede i sveučilišta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na intenziviranje etičke upotrebe umjetne inteligencije i upotrebe podataka u obrazovanju i osposobljavanju nastavnika, kao i na pružanje potpore aktivnostima povezanima s istraživanjem i inovacijama u okviru programa Obzor Europa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Europsku komisiju da omogući pristup raznim programima i mjerama te da ih promiče putem „informacija i komunikacija jednostavnih za upotrebu” i podupiranjem decentraliziranog sustava isporuke s pomoću različitih mreža EU-a kao što su digitalnoinovacijski centri; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nudi svoju pomoć u širenju kampanje senzibilizacije pod nazivom Connecitivty4schools; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izražava zabrinutost zbog porasta digitalnog nasilja i uznemiravanja te naglašava potrebu da se obrazovanjem spriječi takvo ponašanje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva na to da se, uz sudjelovanje regija i gradova, na početku koristi sustav vaučera za pokretanje istraživanja i razvoja u području mogućnosti digitalnog obrazovanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zabrinut je zbog frustracija u vezi s neodgovarajućom povezanošću i opremom koju su tijekom prošle godine izrazili brojni učenici i nastavnici diljem europskih gradova i regija; s jedne strane, ponavlja svoju poruku (5) da prioritete razvoja lokalne obrazovne infrastrukturne treba promijeniti i da će lokalne i regionalne vlasti podržati prelazak na modernu, funkcionalnu, digitalnu i zelenu obrazovnu infrastrukturu u svojim zajednicama; s druge strane, poziva nacionalne vlade da u okviru EU-a, nacionalnih programa financiranja ili partnerskih programa s lokalnim poduzećima svim nastavnicima i učenicima pruže odgovarajući digitalni uređaj za obrazovanje, uz besplatan pristup aplikacijama i platformama za digitalnu komunikaciju i obrazovanje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je globalna pandemija u prvi plan stavila nezamjenjive vještine nastavnika, koji imaju brojne uloge – interakciju među ljudima, umjerenost, poticanje, demonstraciju, objašnjavanje, ispravljanje, ocjenjivanje, savjetovanje, podršku, stručnost i znanje. Traži da se te vještine razviju kako bi bile primjenjive i u digitalnom kontekstu s obzirom na to da nastavnici imaju posebno ključnu ulogu u upotrebi i uključivanju digitalne tehnologije u obrazovanje i učenje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | međutim, upozorava da bi obrazovne tehnologije trebale ostati alat, a ne zamijeniti nastavu uživo jer je ljudska interakcija ključna za dobrobit i razvoj učenika, što podrazumijeva i komunikaciju nastavnika i učenika i komunikaciju među učenicima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zabrinut je zbog nedavnih rezultata studije (6) koji pokazuju da samo 40 % nastavnika smatra da je spremno upotrebljavati digitalne tehnologije u poučavanju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | predlaže da se modeli osposobljavanja nastavnika diljem Europske unije usklade uz pomoć pojačane suradnje među našim sveučilištima i centrima za kontinuirano osposobljavanje nastavnika te poziva na stvaranje fizičkih „centara” u sveučilišnim gradovima kako bi se nastavnici iz svih obrazovnih sustava mogli kvalitetno i trajno usavršavati na radu i stručno usavršavati; osim toga, predlaže da sadržaj koji se upotrebljava za kontinuirano osposobljavanje nastavnika bude otvoreno dostupan za ponovnu uporabu u dnevnim nastavničkim aktivnostima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prihvaća ideju okvira za digitalne obrazovne sadržaje, ali bi želio dobiti jamstvo da će se sredstva osigurati na regionalnoj razini kako bi se zajamčilo da se svi nastavnici osjećaju dijelom tih centara i da se regionalnim jezicima da potpora uz prilagodbu resursa za sve; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zalaže se za europski okvir za digitalne obrazovne sadržaje koji će raspolagati vlastitim tehnološkim inkubatorom za stvaranje sadržaja, standardiziranih u skladu s referentnim modelom za djeljive objekte sadržaja (SCORM), kvalitetnih sadržaja u skladu s modelom otvorenih obrazovnih resursa (OER) i pružanje potpore nastavnicima i drugim stručnjacima u stvaranju sadržaja, obrazovnih programa i resursa u skladu s prethodnim kriterijima. Nužno je pojačati suradnju i razmjenu materijala i dobrih pedagoških praksi te preporučuje da ta jedinica podrži nacionalne obrazovne odjele u ocjenjivanju tehnoloških aplikacija kako bi se novac trošio na najbolju tehnologiju, provodio strog nadzor i kako bi se svi prikupljeni podaci koristili na odgovarajući način; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da odgovarajućim mjerama u okviru programa Erasmus+, Obzor Europa i InvestEU podrži stvaranje paneuropskih platformi za opsežno širenje obrazovnog sadržaja i alata na uključiv i višejezični način, uzimajući pritom u obzir regionalne jezike; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe ulaganje EU-a u digitalnu kulturu, naglašavajući primjer platforme Europeana koja je pružanjem digitalnog sadržaja o europskoj povijesti i kulturi doprinijela diversifikaciji podučavanja u školama diljem Europske unije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podržava i poziva na multipliciranje inicijativa kao što je projekt digitalnih škola Zajedničkog istraživačkog centra, čime se omogućuju besplatni i dostupni masovni otvoreni internetski tečajevi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava potrebu za razvojem digitalne kulture u obrazovnoj zajednici. U doba kada se čini da se svim znanjima može pristupiti na internetu, ključno je da obrazovna zajednica može razlikovati i filtrirati nepobitne činjenice od mišljenja te da može neovisno analizirati i prikupljati podatke; |
| --- | --- |

39.

| 40. | također je važno pronaći načine da se pomogne roditeljima u podupiranju djece u pristupu digitalnom obrazovanju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | napominje da su obitelji, učenici i obrazovni stručnjaci prijavili ozbiljne slučajeve zlostavljanja na internetu; također napominje da se i dalje pruža i financira psihološka pomoć za učenike i studente svih dobnih skupina; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da se pozabavi specifičnom prirodom obrazovnih podataka i rizikom koji predstavlja nedostatak propisa o njihovoj razmjeni i pohranjivanju; također poziva Komisiju da u promišljanje o stvaranju posebnog statusa za podatke o učenicima i polaznicima uključi Europski odbor za zaštitu podataka te da među svim uključenim stranama u digitalnom obrazovanju (učiteljima, studentima, učenicima, polaznicima tečajeva i roditelja) podiže svijest o važnosti kibersigurnosti i da pronađe načine za kontinuirano poboljšanje kibersigurnosti u tom području. |
| --- | --- |

42.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Mišljenje OR-a „Uspostava europskog prostora obrazovanja do 2025.”, ožujak 2021.

1

(2)  OR-2019-03332, mišljenje OR-a „Digitalna Europa za sve: Iznalaženje pametnih i uključivih rješenja na terenu”, usvojeno u listopadu 2019.

2

(3)  Europski revizorski sud, „Mjere EU-a za odgovor na nisku razinu digitalnih vještina”, Pregled br. 2, 2021.

3

(4)  Ibid.

4

Ibid.

(5)  Mišljenje OR-a „Uspostava europskog prostora obrazovanja do 2025.”, ožujak 2021.

5

(6)  OECD Teaching and Learning International Survey (TALIS) (Međunarodno istraživanje OECD-a o poučavanju i učenju), 2018.

6

OECD Teaching and Learning International Survey

---

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/69

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Europski mediji u digitalnom desetljeću: akcijski plan

(2021/C 300/13)

| Izvjestitelj: | Jan TREI (EE/EPP), član lokalnog predstavničkog tijela: Vijeće Seoske općine Viimsi |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europski mediji u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji
  COM(2020) 784 final |

Izvjestitelj:

Jan TREI (EE/EPP), član lokalnog predstavničkog tijela: Vijeće Seoske općine Viimsi

Referentni dokument:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europski mediji u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji

COM(2020) 784 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | pozdravlja plan Europske komisije da racionalizira potporu audiovizualnom i medijskom sektoru te da istakne potrebe lokalnih i regionalnih medija diljem EU-a u kontekstu gospodarskog oporavka, ekologizacije i digitalizacije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži dijalog s Glavnom upravom Komisije za komunikacijske mreže, sadržaje i tehnologije (GU CNECT) o provedbenim mjerama koje su predviđene kao popratne mjere akcijskog plana; pritom ističe potrebne sinergije između fondova i propisa na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nastojat će povećati vidljivost OR-a kao političkog aktera u tom području u odnosu na druge institucije EU-a, sektorske i lokalne/regionalne dionike i širu javnost kako bi se proširile dostupne informacije i stručnost te kako bi se političke preporuke OR-a usmjerile na razne razine odlučivanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da su u mnogim državama članicama za regulaciju i podupiranje medijskog i kulturnog sektora nadležne regije, ali i da je u drugim državama članicama medijska politika u nadležnosti države, dok odgovornost za kulturnu politiku dijele lokalna, regionalna i nacionalna razina; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava potrebu za bliskim partnerstvom s lokalnim i regionalnim vlastima u koordiniranju potpore medijskom sektoru na svim razinama vlasti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja pokretanje najavljene inicijative „NEWS” za potporu sektoru informativnih medija, za koju će se izdavati jamstvo InvestEU i u okviru koje će se posebna pozornost posvetiti lokalnim i regionalnim medijima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uvjeren je da će akcijski plan imati snažan lokalni i regionalni učinak jer gospodarska, tehnička i kreativna održivost medijskog pluralizma ovisi o mnogobrojnosti lokalnih i regionalnih medija te o institucijama uključenima u lanac vrijednosti, regulatorni nadzor i međusektorsku suradnju u području produkcije, medija i audiovizualnog sektora; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uviđa osobitu vrijednost regionalnih, a čak i lokalnih inovacijskih strategija i pametne specijalizacije u audiovizualnom i medijskom sektoru: to dovodi do inovativnih rješenja i učinaka prelijevanja na druga ključna područja javne politike i gospodarske aktivnosti (obrazovanje, vještine i zdravstvo); |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Europsku komisiju da pri osmišljavanju konkretnih instrumenata i mjera u okviru akcijskog plana potakne nadležna tijela država članica EU-a da u najvećoj mogućoj mjeri razjasne i koordiniraju financijsku pomoć koja se u okviru relevantnih programa EU-a izdvaja posebno za lokalne i regionalne medije, a osobito u okviru instrumenata za oporavak; namjerava pomoći u prenošenju tih informacija relevantnim regionalnim i lokalnim akterima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Europsku komisiju da u kontekstu budućih europskih foruma informativnih medija i inicijativa u pogledu perspektiva u europskom medijskom sektoru obrati posebnu pozornost na osiguravanje najšire moguće zastupljenosti i uključenosti lokalnih i regionalnih medija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | osobito naglašava da svakako valja podupirati mala i srednja poduzeća u audiovizualnom i medijskom sektoru; zalaže se za to da se s njima savjetuje i da ih se uključi u daljnji razvoj inicijativa kao što su tzv. „tržišni pristupnik potprograma MEDIA” i laboratoriji za kreativne inovacije kako bi se pružila potpora novoosnovanim i rastućim poduzećima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | skreće pozornost na posebnu važnost, barem tijekom prijelaznog razdoblja, neelektroničkih novina i oglasnika, koje osobito starije osobe ne žele zamijeniti elektroničkim publikacijama, te na to da se izdavačima i dalje mora omogućiti dostava novina, posebno u ruralnim područjima, pod isplativim uvjetima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na to da se posebna pozornost posveti medijima zajednice kao „trećem radiotelevizijskom sektoru” (koji su u pravilu samoorganizirani, participativni i neprofitni mediji usmjereni na lokalne geografske zajednice i/ili interesne skupine). Od svih razina vlasti traži se da na odgovarajući način priznaju medije zajednice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izražava žaljenje zbog toga što se ne uzima u obzir poseban položaj malih zemalja (tržišta) nastao zbog osobitih okolnosti, naročito onih do kojih dolazi zbog manjinskih jezika EU-a ili neeuropskih jezika specifičnih za skupine migranata; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Europsku komisiju da posveti posebnu pozornost i pruži posebnu potporu javnim i privatnim medijima i audiovizualnom sektoru koji stvaraju sadržaje i produkcije, rade i nude svoje usluge na dodatnim službenim jezicima i manjinskim jezicima koji postoje u europskim regijama, čime bi se doprinijelo standardizaciji tih jezika i poštovanju kulturne raznolikosti regija te zajamčila jezična prava njihovih stanovnika. Takva potpora, koja bi se trebala pružati u obliku posebnog financiranja za te medije, naročito je potrebna kako bi im se omogućilo da provedu digitalnu transformaciju i tako osiguraju svoju prisutnost i opstanak u digitalnom okruženju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja mjere za podupiranje i isticanje važne uloge koju aktivnosti javnih radiotelevizijskih kuća imaju na regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

16.

| 17. | predlaže da Europska komisija osmisli posebne mjere potpore za promicanje regionalnih i lokalnih medija s pomoću sredstava EU-a za sljedeće razdoblje 2021.–2027.; |
| --- | --- |

17.

Ukupna ocjena akcijskog plana

| 18. | upozorava na važnost ulaganja u digitalnu pismenost, koja je preduvjet za korištenje digitalnih medija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žali zbog toga što mjere javnih politika u korist lokalnih informativnih medija dosad nisu u dovoljnoj mjeri omogućile poduzećima da uvode promjene, utiru nove putove te razvijaju i uspostavljaju održive poslovne i prihodovne modele za digitalnu tranziciju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ustvrđuje da deset djelovanja iz akcijskog plana sadržajno odgovara nizu potreba tog sektora te da se može upotrijebiti i za potporu razvoju lokalnih i regionalnih medija; međutim, napominje da se u akcijskom planu ne prepoznaju izričito nadležnosti regionalnih vlasti u više država članica EU-a u području medija i audiovizualnog sektora; |
| --- | --- |

20.

| 21. | posebno preporučuje da se u potpunosti priznaju nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti i olakša njihovo sudjelovanje u strukturiranom dijalogu o konkretnim djelovanjima akcijskog plana, posebno o djelovanjima 1. i 7.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da se dobro osmišljenom regulacijom i strategijom, uz prilagođene mjere potpore, može stvoriti okruženje koje lokalnim i regionalnim medijima omogućuje uspješno suočavanje s izazovima gospodarskog oporavka, ekologizacije poduzetništva i digitalizacije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da se tom sektoru ne bi samo trebalo omogućiti financiranje proizvodnje i širenja sadržaja nego i da bi politika EU-a trebala uvidjeti da se audiovizualni i medijski sektor ne mogu regulirati na isti način kao i drugi sektori; ističe da je potrebna politika EU-a kojom se europskom medijskom sektoru omogućuje daljnja proizvodnja konkurentnih sadržaja u pravednom digitalnom okruženju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zahtijeva da se osiguraju trajni učinak akcijskog plana i sveobuhvatna politika EU-a za medijski sektor u okviru koje se regulatorna politika, politika tržišnog natjecanja i politika oporezivanja kombiniraju sa sredstvima EU-a i programima EU-a kako bi se poticale inovacije i stvorili jednaki uvjeti za europske medije uz istodobnu zaštitu temeljnih europskih vrijednosti poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina. Potpuno poštovanje tih vrijednosti trebalo bi biti preduvjet za pristup europskih medija sredstvima EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da je važno zajamčiti snažno pluralističko, ekonomski održivo, inovativno, neovisno i pouzdano europsko medijsko okruženje koje dopire do svih segmenata društva. To je od iznimne važnosti za Europsku uniju i njezine demokracije, kao i za građane, potrošače i poduzeća. Također je riječ o pitanju socijalne kohezije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da su lokalni i regionalni mediji često u nepovoljnom položaju u usporedbi s međunarodnim internetskim platformama. OR je uvjeren da EU treba posvetiti veću pozornost rješavanju niza pitanja (uključujući asimetriju informacija i pristup podacima) jer vertikalna integracija internetskih platformi, zajedno s njihovom funkcijom praćenja, ozbiljno otežava stvaran pristup uslugama i sadržajima te sužava njihov izbor. Stoga OR smatra nužnim da se u sljedećim direktivama EU-a uspostave mehanizmi kojima će se osigurati da platforme u svoju ponudu uključuju lokalne i regionalne medije priznate od strane državnih ili regionalnih vlasti. Davanje prednosti vlastitim proizvodima i uslugama ozbiljna je prijetnja pluralizmu i poštenom tržišnom natjecanju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da su sloboda, pluralizam i neovisnost medija, kao i sigurnost novinara, ključni elementi prava na slobodu izražavanja i informiranja te su neophodni za demokratsko funkcioniranje EU-a i njegovih država članica; u tom kontekstu cijeni rad neovisnih organizacija koje se bave nadzorom kao što je Europski centar za slobodu tiska i medija u Leipzigu; |
| --- | --- |

27.

Gospodarski aspekti

| 28. | podsjeća da se neovisni lokalni i regionalni mediji, bez obzira na njihov poslovni model, suočavaju s dugotrajnim financijskim problemima na tržištu i da se njihova situacija zbog pandemije bolesti COVID-19 pogoršava; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sa zabrinutošću napominje da će rascjepkano audiovizualno tržište EU-a i dalje ometati iskorištavanje tržišnih prednosti koje proizlaze iz tehnologije i veličine; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zadovoljan je što su neke države članice EU-a nedavno odlučile uložiti znatne iznose u potporu lokalnom i regionalnom novinarstvu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potvrđuje strateški značaj audiovizualnog sektora i medija za europsko gospodarstvo i njegov oporavak od krize; pozdravlja namjeru Europske komisije da razvije to područje iz perspektive industrijske politike, oslanjajući se na dijalog o inovacijama s industrijom i posebnu platformu za vlasnička ulaganja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da je korisno mjeriti i ocjenjivati teritorijalni učinak podupiranja medija i audiovizualnog sektora (među ostalim, i na mogućnosti ruralnog razvoja), posebno u pogledu učinka tih mjera na otvaranje radnih mjesta u medijskim centrima. To bi moglo utjecati i na ruralni razvoj ako bude popraćeno ponudom jasnije usmjerenih mogućnosti koje će se stvoriti u kontekstu planova oporavka; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava posebnu važnost filma kao masovno dostupne, a često i jedine kulturne ponude, posebno u ruralnim područjima; skreće pozornost na ekstremne posljedice mjeseci zatvaranja kinodvorana u kontekstu pandemije COVID-a 19 i smatra da je potrebno, kako bi se očuvao europski film, uvesti odgovarajuće razdoblje ekskluzivnog prikazivanja kinematografskih djela u kinima prije njihova prikazivanja na međunarodnim platformama za video na zahtjev; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na promicanje aktivnosti suradnje i umrežavanja na europskoj razini među lokalnim i regionalnim audiovizualnim i medijskim akterima, kao i među javnim tijelima, u svrhu provođenja zajedničkih projekata, razvijanja sinergija i razmjenjivanja najboljih praksi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja nedavne političke inicijative EU-a usmjerene na premošćivanje jaza između sredstava dodijeljenih za tehnološke inovacije s jedne i kulturnih i kreativnih aspekata audiovizualnog i medijskog sektora s druge strane; |
| --- | --- |

35.

| 36. | posebno pozdravlja činjenicu da je Europska komisija predložila veća ulaganja u potporu medijskom okruženju dodjelom 61 milijuna EUR iz programa Kreativna Europa za razdoblje 2021.–2027. za kvalitetno novinarstvo, slobodu medija, medijsku pismenost i medijski pluralizam; |
| --- | --- |

36.

| 37. | osim toga, pozdravlja novi interaktivni alat akcijskog plana za informiranje medijskih poduzeća o raznim instrumentima financiranja; preporučuje da lokalne i regionalne vlasti promiču instrumente financiranja koji su posebno dostupni lokalnim i regionalnim medijima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | skreće pozornost na važnost privlačenja kvalificiranih radnika u sektor produkcije audiovizualnih medija i na nedostatak vještina koji već postoji, posebno u području kinematografskih zanimanja, te u tom pogledu također poziva na mogućnosti financiranja u okviru potprograma MEDIA kao dijela programa Kreativna Europa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na to da se, u okviru reorganizacije potpore festivalima u sklopu potprograma MEDIA kao dijela programa Kreativna Europa za razdoblje 2021.–2027., festivali i dalje trajno pojedinačno podupiru, a ne samo u europskim mrežama, kako bi se očuvala njihova individualnost i kvaliteta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | u pogledu djelovanja 1. iz akcijskog plana preporučuje snažan lokalizirani pristup i blisko partnerstvo s lokalnim i regionalnim vlastima; s tim u vezi predlaže da se Europska komisija obavještava o primjerima dobre prakse s obzirom na povezivanje takvih mjera i njihovo uvrštavanje u planove oporavka i akcijske planove država članica EU-a; |
| --- | --- |

40.

Lokalni i regionalni mediji

| 41. | naglašava da lokalni informativni mediji imaju važnu ulogu u javnom životu i političkoj raspravi jer promiču političko znanje i sudjelovanje. Neovisni lokalni informativni mediji okosnica su demokracije u društvu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | slaže se s time da zaštita raznolikosti i neovisnosti medija mora biti ključni politički cilj, što također treba naglasiti u kontekstu predmetnog akcijskog plana; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da je uloga lokalnih medija, među ostalim, objektivno i točno informirati stanovništvo kvalitetnim, sveobuhvatnim i kritičkim izvještavanjem o vlastima i javnim poslovima, čime se lokalnom stanovništvu daje potrebno znanje i mogućnost da oblikuje mišljenja o takvim pitanjima. Lokalni mediji predstavljaju svoju regiju i pomažu ljudima da na sebe gledaju kao na dio zajednice, da budu povezani svojim zajedničkim lokalnim informativnim kanalom i da ih povezuje više od geografske blizine; |
| --- | --- |

43.

| 44. | žali zbog činjenice da u rijetko naseljenim područjima često nema ni tradicionalnih ni digitalnih lokalnih medija, za razliku od gusto naseljenih gradskih područja s tradicionalnim lokalnim medijima i digitalnim platformama. Kao rezultat toga, neka područja novinari danas slabo ili uopće ne pokrivaju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ponavlja da su vijesti i kulturni programi na lokalnoj i regionalnoj razini glavni fokus regionalnih javnih medijskih organizacija diljem Europe. Regionalni javni mediji doprinose medijskom pluralizmu u regijama. Također sudjeluju u uključivanju javnosti u aktivnosti lokalnih i regionalnih vlasti te kulturnih i društvenih organizacija; |
| --- | --- |

45.

| 46. | čvrsto vjeruje da regionalni javni mediji moraju biti dostupni javnosti putem svih kanala komunikacije – na radiju, televiziji i internetu, kao i putem platformi koje nude radijske i televizijske usluge u predmetnim područjima – kako ne bi izgubili svoju relevantnost i kako bi mogli nastaviti ispunjavati svoju glavnu funkciju. Ovisno o posebnim nacionalnim okolnostima, također je važno osigurati prijenos regionalnih medija putem svih mogućih distribucijskih kanala, uključujući kabelsku, digitalnu zemaljsku televiziju, satelitsku televiziju i internet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | predlaže da se niz mjera iz akcijskog plana, posebno djelovanje 1., ojača na lokalnoj i regionalnoj razini, pod uvjetom da se predvide ulaganja u izgradnju kapaciteta lokalnih aktera; |
| --- | --- |

47.

Inovacije i tehnologija

| 48. | slaže se s time da bi digitalizacija mogla pridonijeti stjecanju nove publike, uporabi nekonvencionalnih sadržaja, pružanju novih usluga lokalnim i regionalnim medijima i promicanju međuregionalne kulturne suradnje; smatra da bi se samo međusektorskom digitalizacijom stvorio potpuno novi potencijal za disruptivne poslovne modele i inovativne digitalne usluge i proizvode, ali je zabrinut zbog toga što bi troškovi te promjene za lokalne i regionalne vlasti mogli biti previsoki; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća na potrebu smanjenja digitalnog jaza između urbanih i ruralnih područja, što je preduvjet za to da ruralna područja mogu raspolagati digitalnim komunikacijskim sredstvima i da stanovništvo koje u njima živi ima pristup svim dostupnim informacijama; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zaključuje da se medijski sektor nalazi u središtu zbivanja trenutačne prekogranične revolucije, koja obuhvaća podatke, umjetnu inteligenciju i lance blokova; smatra da bi mediji mogli imati ključnu ulogu u iskušavanju i provedbi etičkih smjernica koje je izradila Stručna skupina Komisije za umjetnu inteligenciju te u njihovoj prilagodbi medijskom sektoru; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uviđa da su europska kultura i film neraskidivo povezani s europskim identitetom. Funkcionalno i pluralističko medijsko okruženje u cijeloj je Uniji ključno za očuvanje i promicanje europskih vrijednosti i europskog načina života. Svako medijsko okruženje u cijelosti ovisi o uspostavi uravnoteženih prioriteta u provedbi planova oporavka EU-a. Na primjer, potrebno je zajamčiti bolju povezanost između audiovizualne i medijske politike EU-a s jedne strane te istraživanja i inovacija s druge strane; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava ulogu koju audiovizualna industrija može imati u promicanju regionalnog i lokalnog turizma, naročito u ruralnim područjima, isticanjem i promidžbom njihovih atrakcija na kreativan način i poticanjem održivog turizma i gospodarskog razvoja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja činjenicu da će se, u pogledu podatkovne infrastrukture, glavnim djelovanjem akcijskog plana osigurati sinergije s programima Obzor Europa i Digitalna Europa. Time bi se trebale poticati inovacije i kreativnost te osigurati dostupnost svih vrsta medija bez diskriminacije – i javnih i komercijalnih, i velikih i malih kanala; naglašava da bi te sinergije trebale biti od koristi i lokalnim i regionalnim medijima bez obzira na njihovu vlasničku strukturu i strukturu upravljanja; U tom bi pogledu u europskoj informacijskoj i audiovizualnoj produkciji trebalo sustavno zahtijevati ulaganja u tehnologije poput višejezičnog titlovanja, prezentacije na znakovnom jeziku ili zvučnog opisa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | smatra da je jedna od uloga programa Obzor Europa podupiranje infrastrukturnih medijskih komponenti iz otvorenih izvora: to je preduvjet za uspješne inovacije ne samo u pogledu tehnologije već i u pogledu novih poslovnih modela i njihove primjene u svim vrstama medija; |
| --- | --- |

54.

| 55. | smatra da bi u svim relevantnim programima financiranja EU-a (Kreativna Europa, Erasmus+, Obzor 2020. itd.) odgovarajuću vrijednost trebalo pridati razvojnim potrebama digitalnih vještina u audiovizualnom i medijskom sektoru na lokalnoj i regionalnoj razini. Digitalne vještine trebale bi nadilaziti osnovne informatičke vještine i obuhvaćati i informacijsku i medijsku pismenost; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva na pružanje ciljane potpore na lokalnoj i regionalnoj razini kako bi se zajedno s europskim tehnološkim centrima uspostavili europski centri za medijsku tehnologiju koji bi bili usredotočeni na osposobljavanje medijskih aktera, među ostalim, u pogledu pristupa dostupnim sredstvima (uključujući sredstva za oporavak) i neovisnosti medija. Tako se mogu provoditi pilot-inicijative i omogućiti širenje inovativnih europskih rješenja; |
| --- | --- |

56.

Neovisnost medija, vjerodostojnost i veće sudjelovanje građana u odlučivanju

| 57. | smatra da je u zdravstvenoj krizi kao što je pandemija bolesti COVID-19 pristup pouzdanim informacijama od velike važnosti; napominje da i javni i privatni mediji svojim kvalitativno i kvantitativno širokim rasponom ponude u kontekstu pandemije informiraju, dokumentiraju, zabavljaju te nude obrazovne i kulturne usluge na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, čime znatno doprinose suočavanju s izazovima krize; ističe sljedeća osnovna problematična područja: pristup informacijama javnih tijela, pristup internetu, zaštita i promicanje neovisnih medija, dezinformacije u području javnog zdravlja i praćenje javnog zdravlja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ponovno ističe da, s obzirom na opasnost od dezinformiranja, mjere kojima se podupire rad provjeravatelja činjenica i medijska pismenost građana treba provoditi na svim administrativnim razinama; |
| --- | --- |

58.

| 59. | upućuje na Povelju Europske unije o temeljnim pravima, u kojoj se, među ostalim, izričito poziva na slobodu medija, medijski pluralizam i poštovanje temeljnih prava; naglašava da financijski pritisak, kojim se potkopava egzistencija profesionalnog novinarstva na internetu, predstavlja ozbiljnu prijetnju slobodi medija; očekuje od Europske komisije da se posluži Aktom o digitalnim uslugama i Aktom o digitalnim tržištima kako bi se dokinulo nefunkcioniranje tržišta i poboljšao neuravnotežen odnos između tehnoloških divova i novinskih poduzeća, poštujući pritom nadležnosti država članica da uređuju pitanje zaštite medijskog pluralizma; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naglašava da vjerodostojnost medija počinje i završava s njihovom neovisnosti i slobodom izražavanja. Potpuno suprotne tomu su situacije u kojima državno ili nevladino tijelo može samostalno odlučiti koji je sadržaj pouzdan, kako se postupa s kontrolom pristupa na platformama i koji se sadržaj stavlja u drugi plan; |
| --- | --- |

60.

| 61. | u pogledu relevantnih mjera iz akcijskog plana posebno naglašava uključivanje građana i koristi za građane, što su glavni kriteriji za podupiranje projekata, kao i poboljšanje medijske pismenosti među građanima, a posebno mladima; |
| --- | --- |

61.

| 62. | smatra da je potrebno promicati medijsku i informacijsku pismenost kako bi se suzbile dezinformacije i pomoglo građanima da se snađu u okruženju digitalnih medija te poticati medijski ekosustav u kojem vladaju kvalitetni sadržaji i etička samoregulacija u svrhu borbe protiv dezinformacija i lažnih vijesti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja činjenicu da su građani u fokusu akcijskog plana, a posebno u pogledu prava na pristup pluralističkom, raznolikom i neovisnom medijskom okruženju, među ostalim i na regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

63.

| 64. | u interesu neovisnosti medija naglašava da bi svaka financijska potpora medijima trebala biti samo privremeno rješenje i da mora biti uistinu univerzalna. Selektivne subvencije trebale bi biti ograničene kako bi se očuvalo slobodno i tržišno financirano novinarstvo. Međutim, ako se poduzmu izvanredne mjere, potrebno je pažljivo izbjegavati narušavanje tržišta i svakako zaštititi neovisnost medija; |
| --- | --- |

64.

| 65. | smatra da bi Europska skupina regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA) trebala promicati razmjenu iskustava i dobrih praksi u razvoju medijske osviještenosti, posebno u pogledu mjera potpore, istraživanja, podizanja svijesti, suradnje i ocjenjivanja neovisnih nacionalnih regulatornih tijela, kao i u pogledu oblika suradnje između nacionalnih regulatornih tijela, pružatelja medijskih usluga i obrazovnih ustanova; |
| --- | --- |

65.

Regulatorni kontekst

| 66. | zahtijeva da se zalaganje Europske komisije za funkcionalno europsko medijsko tržište provede u djelo; vjeruje da uspješno rješenje tog problema možda nadilazi zakonodavstvo o podacima jer uključuje i aktivnu uporabu nacionalnih i europskih instrumenata politike tržišnog natjecanja kako bi se, na primjer, izbjegla ograničena dostupnost ključnih infrastruktura za nove sudionike na tržištu u Europi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ponavlja da bi se politika EU-a u području audiovizualnih medija trebala temeljiti na sveobuhvatnoj viziji šireg manevarskog prostora za djelovanje u svim područjima povezanima s medijima, kao što su tržišno natjecanje, autorska prava, podaci itd. Politički ustroj EU-a iziskuje snažniji međusektorski pristup audiovizualnom i medijskom sektoru; zahtijeva podrobnije osmišljenu dugoročnu viziju za audiovizualni sektor i cijelu medijsku industriju u Europi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | smatra da je u odnosu na podatkovnu politiku za europsko digitalno unutarnje tržište potreban poseban regulatorni pristup kako bi se iskoristilo širenje poslovanja uspješnih međunarodnih internetskih platformi za usluge videa na zahtjev u korist svih Europljana; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva na detaljniju politiku EU-a kojom bi se stvorili de facto jednaki uvjeti za sve pružatelje audiovizualnih medijskih usluga. To uključuje i pravila o razmjeni podataka, praćenju tržišnog natjecanja i poreznim pogodnostima. Manjim subjektima u tom sektoru moraju pritom biti omogućene iznimke kako bi se povećala raznolikost sadržaja i lokalne proizvodnje; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uvjeren je u prednosti bolje političke koordinacije na razini EU-a Akta o digitalnim uslugama, akcijskog plana za demokraciju i akcijskog plana za medije, koji bi trebali imati jedan te isti cilj: tehnički napredan, etički i financijski stabilan europski ekosustav koji je konkurentan na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

70.

| 71. | slaže se s Europskom komisijom da će bolji pristup audiovizualnim sadržajima i njihova distribucija pogodovati rastućoj prekograničnoj potražnji (uključujući u pograničnim regijama) i jezičnim manjinama te se stoga moraju podržati politikom EU-a. Geoblokiranje bi trebalo dodatno ograničiti i smanjiti kako bi se sektor mogao slobodnije razvijati diljem EU-a; |
| --- | --- |

71.

Upravljanje

| 72. | smatra, posebno u pogledu djelovanja 1. akcijskog plana, da su snažan lokalizirani pristup i blisko partnerstvo s lokalnim i regionalnim vlastima djelotvorno sredstvo za postizanje njegovih ciljeva; |
| --- | --- |

72.

| 73. | spreman je zajedno s Europskom komisijom pratiti ovaj akcijski plan kako bi se izradile provedbene mjere kojima bi se lokalnim i regionalnim medijima u cijelom EU-u omogućile najveće moguće prilike. |
| --- | --- |

73.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

III Pripremni akti

Odbor regija

Interactio – Cianchruinniú – an 144ú seisiún iomlánach de CnaR, 5.5.2021 - 7.5.2021

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/76 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/76

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju i mandat Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti

(2021/C 300/14)

| Izvjestitelj: | Olgierd GEBLEWICZ (PL/EPP), predsjednik Zapadnopomeranskog vojvodstva |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Olgierd GEBLEWICZ (PL/EPP), predsjednik Zapadnopomeranskog vojvodstva

Uvodne napomene

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| — | podržava planove Europske komisije za stvaranje snažnijeg i sveobuhvatnijeg pravnog okvira unutar kojeg Europska unija, pod uvjetom očuvanja načela supsidijarnosti i primarne odgovornosti država članica za zdravstvenu zaštitu i pripravnost za krizne situacije, može brzo reagirati i pokrenuti provedbu mjera pripravnosti i odgovora na prekogranične prijetnje zdravlju u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

—

podržava planove Europske komisije za stvaranje snažnijeg i sveobuhvatnijeg pravnog okvira unutar kojeg Europska unija, pod uvjetom očuvanja načela supsidijarnosti i primarne odgovornosti država članica za zdravstvenu zaštitu i pripravnost za krizne situacije, može brzo reagirati i pokrenuti provedbu mjera pripravnosti i odgovora na prekogranične prijetnje zdravlju u cijelom EU-u;

| — | napominje da u 19 država članica EU-a za javno zdravlje nije nadležna isključivo nacionalna razina, nego je to područje u velikoj mjeri decentralizirano, pa lokalne i regionalne vlasti imaju širok spektar ovlasti unutar nacionalnog zdravstvenog sustava; stoga traži da se uvede jača podnacionalna komponenta; |
| --- | --- |

—

napominje da u 19 država članica EU-a za javno zdravlje nije nadležna isključivo nacionalna razina, nego je to područje u velikoj mjeri decentralizirano, pa lokalne i regionalne vlasti imaju širok spektar ovlasti unutar nacionalnog zdravstvenog sustava; stoga traži da se uvede jača podnacionalna komponenta;

| — | ističe da je pandemija COVID-a 19 postala istinski test otpornosti na stres koji je razotkrio ozbiljne nedostatke u pripravnosti, prekograničnoj komunikaciji i suradnji država članica i pograničnih regija prilikom suočavanja s prijetnjama zdravlju. Razne države članice, ali i regije, odabrale su vrlo različite epidemiološke pristupe, što je imalo ne samo negativne javnozdravstvene nego i negativne socijalne i gospodarske posljedice; |
| --- | --- |

—

ističe da je pandemija COVID-a 19 postala istinski test otpornosti na stres koji je razotkrio ozbiljne nedostatke u pripravnosti, prekograničnoj komunikaciji i suradnji država članica i pograničnih regija prilikom suočavanja s prijetnjama zdravlju. Razne države članice, ali i regije, odabrale su vrlo različite epidemiološke pristupe, što je imalo ne samo negativne javnozdravstvene nego i negativne socijalne i gospodarske posljedice;

| — | smatra da bi predstavnici Europskog odbora regija (OR), koji predstavlja lokalne i regionalne vlasti iz svih država članica EU-a, trebali biti uključeni kao promatrači u rad timova, odbora i radnih skupina osnovanih na razini EU-a radi svladavanja kriznih situacija u području javnog zdravlja, a posebno u rad Savjetodavnog odbora za izvanredna stanja u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

—

smatra da bi predstavnici Europskog odbora regija (OR), koji predstavlja lokalne i regionalne vlasti iz svih država članica EU-a, trebali biti uključeni kao promatrači u rad timova, odbora i radnih skupina osnovanih na razini EU-a radi svladavanja kriznih situacija u području javnog zdravlja, a posebno u rad Savjetodavnog odbora za izvanredna stanja u području javnog zdravlja;

| — | poziva na uspostavu djelotvornih instrumenata za koordinaciju među graničnim regijama, uključujući one koje se nalaze na vanjskim granicama EU-a, te predlaže uspostavu međuregionalnih prekograničnih kontaktnih skupina; |
| --- | --- |

—

poziva na uspostavu djelotvornih instrumenata za koordinaciju među graničnim regijama, uključujući one koje se nalaze na vanjskim granicama EU-a, te predlaže uspostavu međuregionalnih prekograničnih kontaktnih skupina;

| — | napominje da je, iako zdravstvena politika ostaje u primarnoj nadležnosti država članica u skladu s načelom supsidijarnosti, potrebno u okviru rasprave o budućnosti Europe razmotriti i mogućnost povećanja nadležnosti EU-a u području zdravstva (članak 168. UFEU-a) kako bi se, u duhu solidarnosti, odgovorilo na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju diljem EU-a, uzimajući u obzir razlike u zdravstvenim strukturama na podnacionalnoj razini i u nadležnosti zdravstvenih tijela u raznim državama članicama. Te nove nadležnosti trebale bi, među ostalim, omogućiti Komisiji da službeno prizna izvanrednu situaciju u području javnog zdravstva na razini Unije; |
| --- | --- |

—

napominje da je, iako zdravstvena politika ostaje u primarnoj nadležnosti država članica u skladu s načelom supsidijarnosti, potrebno u okviru rasprave o budućnosti Europe razmotriti i mogućnost povećanja nadležnosti EU-a u području zdravstva (članak 168. UFEU-a) kako bi se, u duhu solidarnosti, odgovorilo na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju diljem EU-a, uzimajući u obzir razlike u zdravstvenim strukturama na podnacionalnoj razini i u nadležnosti zdravstvenih tijela u raznim državama članicama. Te nove nadležnosti trebale bi, među ostalim, omogućiti Komisiji da službeno prizna izvanrednu situaciju u području javnog zdravstva na razini Unije;

| — | podsjeća da je pandemija bolesti COVID popraćena važnim ograničenjima slobode kretanja unutar Europske unije; |
| --- | --- |

—

podsjeća da je pandemija bolesti COVID popraćena važnim ograničenjima slobode kretanja unutar Europske unije;

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

A.   Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU

Amandman 1.

Članak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Komisija u suradnji s državama članicama i relevantnim agencijama Unije uspostavlja plan Unije za zdravstvene krize i pandemije („plan pripravnosti i odgovora Unije”) radi promicanja učinkovitog i koordiniranog odgovora na prekogranične prijetnje zdravlju na razini Unije. | 1.   Komisija u suradnji s državama članicama i relevantnim agencijama Unije uspostavlja plan Unije za zdravstvene krize i pandemije („plan pripravnosti i odgovora Unije”) radi promicanja učinkovitog i koordiniranog odgovora na prekogranične prijetnje zdravlju na razini Unije. |
| 2.   Planom pripravnosti i odgovora Unije dopunjuju se nacionalni planovi pripravnosti i odgovora uspostavljeni u skladu s člankom 6. | 2.   Planom pripravnosti i odgovora Unije dopunjuju se nacionalni planovi pripravnosti i odgovora uspostavljeni u skladu s člankom 6. |
| 3.   Plan pripravnosti i odgovora Unije posebno uključuje mehanizme upravljanja, kapacitete i resurse za: | 3.   Plan pripravnosti i odgovora Unije posebno uključuje mehanizme upravljanja, kapacitete i resurse za: |
| (a) | pravodobnu suradnju Komisije, država članica i agencija Unije; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Komisija u suradnji s državama članicama i relevantnim agencijama Unije uspostavlja plan Unije za zdravstvene krize i pandemije („plan pripravnosti i odgovora Unije”) radi promicanja učinkovitog i koordiniranog odgovora na prekogranične prijetnje zdravlju na razini Unije.

1.   Komisija u suradnji s državama članicama i relevantnim agencijama Unije uspostavlja plan Unije za zdravstvene krize i pandemije („plan pripravnosti i odgovora Unije”) radi promicanja učinkovitog i koordiniranog odgovora na prekogranične prijetnje zdravlju na razini Unije.

2.   Planom pripravnosti i odgovora Unije dopunjuju se nacionalni planovi pripravnosti i odgovora uspostavljeni u skladu s člankom 6.

2.   Planom pripravnosti i odgovora Unije dopunjuju se nacionalni planovi pripravnosti i odgovora uspostavljeni u skladu s člankom 6.

3.   Plan pripravnosti i odgovora Unije posebno uključuje mehanizme upravljanja, kapacitete i resurse za:

3.   Plan pripravnosti i odgovora Unije posebno uključuje mehanizme upravljanja, kapacitete i resurse za:

(a)

pravodobnu suradnju Komisije, država članica i agencija Unije;

| (a) | pravodobnu suradnju Komisije, država članica
  , njihovih regionalnih
  i
  lokalnih vlasti te
  agencija Unije; |
| --- | --- |

(a)

pravodobnu suradnju Komisije, država članica
  , njihovih regionalnih
  i
  lokalnih vlasti te
  agencija Unije;

, njihovih regionalnih

lokalnih vlasti te

| (b) | sigurnu razmjenu informacija između Komisije, agencija Unije i država članica; |
| --- | --- |

(b)

sigurnu razmjenu informacija između Komisije, agencija Unije i država članica;

| (b) | sigurnu razmjenu informacija između Komisije, agencija Unije i država članica; |
| --- | --- |

(b)

sigurnu razmjenu informacija između Komisije, agencija Unije i država članica;

| (c) | epidemiološki nadzor i praćenje; |
| --- | --- |

(c)

epidemiološki nadzor i praćenje;

| (c) | epidemiološki nadzor i praćenje; |
| --- | --- |

(c)

epidemiološki nadzor i praćenje;

| (d) | rano upozoravanje i procjenu rizika; |
| --- | --- |

(d)

rano upozoravanje i procjenu rizika;

| (d) | rano upozoravanje i procjenu rizika; |
| --- | --- |

(d)

rano upozoravanje i procjenu rizika;

| (e) | obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama; |
| --- | --- |

(e)

obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama;

| (e) | obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama; |
| --- | --- |

(e)

obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama;

| (f) | pripravnost i odgovor zdravstva te međusektorsku suradnju; |
| --- | --- |

(f)

pripravnost i odgovor zdravstva te međusektorsku suradnju;

| (f) | pripravnost i odgovor zdravstva te međusektorsku suradnju; |
| --- | --- |

(f)

pripravnost i odgovor zdravstva te međusektorsku suradnju;

| (g) | upravljanje planom. |
| --- | --- |

(g)

upravljanje planom.

| (g) | upravljanje planom. |
| --- | --- |

(g)

upravljanje planom.

4.   Plan pripravnosti i odgovora Unije uključuje elemente međuregionalne pripravnosti radi uspostave usklađenih, višesektorskih, prekograničnih javnozdravstvenih mjera, uzimajući posebno u obzir kapacitete za testiranje, praćenje kontakata, laboratorije i specijalizirano liječenje ili intenzivnu njegu u susjednim regijama. Planovi uključuju sredstva pripravnosti i odgovora za rješavanje situacije građana s većim rizicima.

4.   Plan pripravnosti i odgovora Unije uključuje elemente međuregionalne pripravnosti radi uspostave usklađenih, višesektorskih, prekograničnih javnozdravstvenih mjera, uzimajući posebno u obzir kapacitete za testiranje, praćenje kontakata, laboratorije i specijalizirano liječenje ili intenzivnu njegu u susjednim regijama.
  Regije su na političkoj razini u potpunosti uključene u izradu i provedbu tih planova.
  Planovi uključuju sredstva pripravnosti i odgovora za rješavanje situacije građana s većim rizicima.

5.   Kako bi se osiguralo funkcioniranje plana pripravnosti i odgovora Unije, Komisija provodi testiranja otpornosti na stres, vježbe i preispitivanja tijekom i nakon djelovanja s državama članicama te prema potrebi ažurira plan.

5.   Kako bi se osiguralo funkcioniranje plana pripravnosti i odgovora Unije, Komisija provodi testiranja otpornosti na stres, vježbe i preispitivanja tijekom i nakon djelovanja s državama članicama te prema potrebi ažurira plan.

Amandman 2.

Amandman 2.

Članak 6.

Nacionalni planovi pripravnosti i odgovora

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Pri pripremi nacionalnih planova pripravnosti i odgovora svaka država članica surađuje s Komisijom kako bi se postigla usklađenost s planom pripravnosti i odgovora Unije te bez odgode obavješćuje Komisiju i Odbor za zdravstvenu sigurnost o svakoj bitnoj izmjeni nacionalnog plana. | 1.   Pri pripremi nacionalnih planova pripravnosti i odgovora svaka država članica surađuje s Komisijom kako bi se postigla usklađenost s planom pripravnosti i odgovora Unije te bez odgode obavješćuje Komisiju i Odbor za zdravstvenu sigurnost o svakoj bitnoj izmjeni nacionalnog plana.


  Prema potrebi, s obzirom na to da lokalne i regionalne vlasti imaju važne ovlasti u području javnog zdravstva unutar nacionalnih zdravstvenih sustava, nacionalni planovi trebali bi uključivati i podnacionalne planove pripravnosti i odgovora.






  2.
     
  U nacionalnim planovima pripravnosti i odgovora trebalo bi navesti da se u pograničnim područjima mogu ili trebaju uspostaviti međuregionalne, prekogranične kontaktne skupine za pripremu i koordinaciju mjera u regijama s obje strane granice u slučaju pojave prijetnje zdravlju. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Pri pripremi nacionalnih planova pripravnosti i odgovora svaka država članica surađuje s Komisijom kako bi se postigla usklađenost s planom pripravnosti i odgovora Unije te bez odgode obavješćuje Komisiju i Odbor za zdravstvenu sigurnost o svakoj bitnoj izmjeni nacionalnog plana.

1.   Pri pripremi nacionalnih planova pripravnosti i odgovora svaka država članica surađuje s Komisijom kako bi se postigla usklađenost s planom pripravnosti i odgovora Unije te bez odgode obavješćuje Komisiju i Odbor za zdravstvenu sigurnost o svakoj bitnoj izmjeni nacionalnog plana.

Prema potrebi, s obzirom na to da lokalne i regionalne vlasti imaju važne ovlasti u području javnog zdravstva unutar nacionalnih zdravstvenih sustava, nacionalni planovi trebali bi uključivati i podnacionalne planove pripravnosti i odgovora.

2.
     
  U nacionalnim planovima pripravnosti i odgovora trebalo bi navesti da se u pograničnim područjima mogu ili trebaju uspostaviti međuregionalne, prekogranične kontaktne skupine za pripremu i koordinaciju mjera u regijama s obje strane granice u slučaju pojave prijetnje zdravlju.

Obrazloženje

Obrazloženje

Kada je riječ o nadležnostima na regionalnoj razini, uključivanje regija nije fakultativno.

Kada je riječ o nadležnostima na regionalnoj razini, uključivanje regija nije fakultativno.

Objašnjenje predloženih izmjena

Objašnjenje predloženih izmjena

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 3.

Amandman 3.

Članak 7.

Izvješćivanje o planiranju pripravnosti i odgovora

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (c) | provedbu nacionalnih planova odgovora, uključujući, prema potrebi, provedbu na regionalnoj i lokalnoj razini, koji obuhvaćaju odgovor na epidemiju, antimikrobnu otpornost, infekciju povezanu sa zdravstvenom skrbi i druga posebna pitanja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(c)

provedbu nacionalnih planova odgovora, uključujući, prema potrebi, provedbu na regionalnoj i lokalnoj razini, koji obuhvaćaju odgovor na epidemiju, antimikrobnu otpornost, infekciju povezanu sa zdravstvenom skrbi i druga posebna pitanja.

| (c) | provedbu nacionalnih planova odgovora, uključujući, prema potrebi, provedbu na regionalnoj i lokalnoj razini, koji obuhvaćaju odgovor na epidemiju, antimikrobnu otpornost, infekciju povezanu sa zdravstvenom skrbi
  , statističke podatke po teritorijalnim jedinicama
  i druga posebna pitanja. |
| --- | --- |

(c)

provedbu nacionalnih planova odgovora, uključujući, prema potrebi, provedbu na regionalnoj i lokalnoj razini, koji obuhvaćaju odgovor na epidemiju, antimikrobnu otpornost, infekciju povezanu sa zdravstvenom skrbi
  , statističke podatke po teritorijalnim jedinicama
  i druga posebna pitanja.

, statističke podatke po teritorijalnim jedinicama

Izvješće prema potrebi uključuje elemente međuregionalne pripravnosti i odgovora u skladu s planovima Unije i nacionalnim planovima te posebno obuhvaća postojeće kapacitete, resurse i mehanizme koordinacije u susjednim regijama.

Izvješće prema potrebi uključuje elemente međuregionalne
  i prekogranične
  pripravnosti i odgovora u skladu s planovima Unije i nacionalnim planovima te posebno obuhvaća postojeće kapacitete, resurse i mehanizme koordinacije u susjednim regijama.

i prekogranične

Regionalne i lokalne vlasti trebale bi biti uključene u sastavljanje izvješćâ o pitanjima koja se odnose na njihove nadležnosti, posebno o onima iz točke (c).

Regionalne i lokalne vlasti trebale bi biti uključene u sastavljanje izvješćâ o pitanjima koja se odnose na njihove nadležnosti, posebno o onima iz točke (c).

2.   Komisija informacije primljene u skladu sa stavkom 1. stavlja na raspolaganje Odboru za zdravstvenu sigurnost u izvješću koje svake dvije godine priprema u suradnji s ECDC-om i drugim relevantnim agencijama i tijelima Unije.

2.   Komisija informacije primljene u skladu sa stavkom 1. stavlja na raspolaganje Odboru za zdravstvenu sigurnost u izvješću koje svake dvije godine priprema u suradnji s ECDC-om i drugim relevantnim agencijama i tijelima Unije.

Izvješće uključuje profile zemalja radi praćenja napretka i izrade akcijskih planova za uklanjanje utvrđenih nedostataka na nacionalnoj razini.

Izvješće uključuje profile zemalja radi praćenja napretka i izrade akcijskih planova za uklanjanje utvrđenih nedostataka na nacionalnoj
  ili podnacionalnoj
  razini.

ili podnacionalnoj

Amandman 4.

Amandman 4.

Članak 9.

Izvješće Komisije o planiranju pripravnosti

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Na temelju informacija koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 7. i rezultata revizija iz članka 8., Komisija do srpnja 2022. i svake dvije godine nakon toga Europskom parlamentu
  i
  Vijeću dostavlja izvješće o trenutačnom stanju i napretku u planiranju pripravnosti i odgovora na razini Unije. | 1.   Na temelju informacija koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 7. i rezultata revizija iz članka 8., Komisija do srpnja 2022. i svake dvije godine nakon toga Europskom parlamentu, Vijeću
  i Europskom odboru regija
  dostavlja izvješće o trenutačnom stanju i napretku u planiranju pripravnosti i odgovora na razini Unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Na temelju informacija koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 7. i rezultata revizija iz članka 8., Komisija do srpnja 2022. i svake dvije godine nakon toga Europskom parlamentu
  i
  Vijeću dostavlja izvješće o trenutačnom stanju i napretku u planiranju pripravnosti i odgovora na razini Unije.

1.   Na temelju informacija koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 7. i rezultata revizija iz članka 8., Komisija do srpnja 2022. i svake dvije godine nakon toga Europskom parlamentu, Vijeću
  i Europskom odboru regija
  dostavlja izvješće o trenutačnom stanju i napretku u planiranju pripravnosti i odgovora na razini Unije.

Amandman 5.

Amandman 5.

Članak 10.

Koordinacija planiranja pripravnosti i odgovora u Odboru za zdravstvenu sigurnost

Umetnuti podtočku.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (f) | podupiranje regionalne prekogranične suradnje u području zdravstva u regijama koje su potencijalno ili stvarno izložene riziku i koordinaciju rada međuregionalnih prekograničnih kontaktnih skupina. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(f)

(f)

podupiranje regionalne prekogranične suradnje u području zdravstva u regijama koje su potencijalno ili stvarno izložene riziku i koordinaciju rada međuregionalnih prekograničnih kontaktnih skupina.

podupiranje regionalne prekogranične suradnje u području zdravstva u regijama koje su potencijalno ili stvarno izložene riziku i koordinaciju rada međuregionalnih prekograničnih kontaktnih skupina.

Obrazloženje

Obrazloženje

Zahvaljujući regionalnoj komponenti rada Odbora za zdravstvenu sigurnost (HSC) omogućuje se nesmetano sudjelovanje pograničnih regija u odgovoru na krize i pridonosi sprečavanju nedostatka komunikacije, koji je opetovano uočen tijekom pandemije COVID-a 19 u 2020.

Amandman 6.

Amandman 6.

Članak 11.

Osposobljavanje zdravstvenog osoblja i osoblja u području javnog zdravlja

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Aktivnostima osposobljavanja iz stavka 1. nastoji se osoblju iz tog stavka osigurati znanje i vještine koji su posebno potrebni za izradu i provedbu nacionalnih planova pripravnosti iz članka 6. te provedbu aktivnosti za jačanje kapaciteta za pripravnost i nadzor kriza, uključujući upotrebu digitalnih alata. | 2.   Aktivnostima osposobljavanja iz stavka 1. nastoji se osoblju iz tog stavka osigurati znanje i vještine koji su posebno potrebni za izradu i provedbu nacionalnih planova pripravnosti iz članka 6. te provedbu aktivnosti za jačanje kapaciteta za pripravnost i nadzor kriza, uključujući upotrebu digitalnih alata.
  Aktivnosti osposobljavanja usmjerene su i na lokalne i regionalne vlasti s ovlastima u području zdravstvene skrbi radi pružanja potpore izgradnji kapaciteta na podnacionalnoj razini. |
| [...] | [...] |
| 5.   Komisija u suradnji s državama članicama može poduprijeti organizaciju programa za razmjenu zdravstvenog osoblja i osoblja u području javnog zdravlja između dviju ili više država članica i za privremeno upućivanje osoblja iz jedne države članice u drugu. | 5.   Komisija u suradnji s državama članicama može poduprijeti organizaciju programa za razmjenu zdravstvenog osoblja i osoblja u području javnog zdravlja između dviju ili više država članica i za privremeno upućivanje osoblja iz jedne države članice u drugu.


  Takve bi mjere trebalo poduzimati osobito u pograničnim regijama u kojima regionalne i lokalne vlasti imaju važne ovlasti u području zdravstvene skrbi, među ostalim i u vidu osposobljavanja osoblja međuregionalnih i prekograničnih kontaktnih skupina. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Aktivnostima osposobljavanja iz stavka 1. nastoji se osoblju iz tog stavka osigurati znanje i vještine koji su posebno potrebni za izradu i provedbu nacionalnih planova pripravnosti iz članka 6. te provedbu aktivnosti za jačanje kapaciteta za pripravnost i nadzor kriza, uključujući upotrebu digitalnih alata.

2.   Aktivnostima osposobljavanja iz stavka 1. nastoji se osoblju iz tog stavka osigurati znanje i vještine koji su posebno potrebni za izradu i provedbu nacionalnih planova pripravnosti iz članka 6. te provedbu aktivnosti za jačanje kapaciteta za pripravnost i nadzor kriza, uključujući upotrebu digitalnih alata.
  Aktivnosti osposobljavanja usmjerene su i na lokalne i regionalne vlasti s ovlastima u području zdravstvene skrbi radi pružanja potpore izgradnji kapaciteta na podnacionalnoj razini.

[...]

[...]

5.   Komisija u suradnji s državama članicama može poduprijeti organizaciju programa za razmjenu zdravstvenog osoblja i osoblja u području javnog zdravlja između dviju ili više država članica i za privremeno upućivanje osoblja iz jedne države članice u drugu.

5.   Komisija u suradnji s državama članicama može poduprijeti organizaciju programa za razmjenu zdravstvenog osoblja i osoblja u području javnog zdravlja između dviju ili više država članica i za privremeno upućivanje osoblja iz jedne države članice u drugu.

Takve bi mjere trebalo poduzimati osobito u pograničnim regijama u kojima regionalne i lokalne vlasti imaju važne ovlasti u području zdravstvene skrbi, među ostalim i u vidu osposobljavanja osoblja međuregionalnih i prekograničnih kontaktnih skupina.

Obrazloženje

Obrazloženje

Unatoč razlikama među državama članicama u pogledu podjele ovlasti, lokalne i regionalne vlasti često su uključene u upravljanje lokalnim bolnicama i civilnu zaštitu. Međutim, nedostaju im posebno osposobljavanje i kapaciteti. Hitno je potrebno ciljano osposobljavanje za komunalne službe koje često nemaju dovoljno osoblja. Time bi se omogućilo kraće vrijeme za odgovor i djelotvornije mjere.

Amandman 7.

Amandman 7.

Članak 13. stavak 8.

Epidemiološki nadzor

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 8.   Svaka država članica imenuje nadležna tijela koja su na njezinom državnom području odgovorna za epidemiološki nadzor iz stavka 1. | 8.   Svaka država članica imenuje nadležna tijela koja su na njezinom državnom području odgovorna za epidemiološki nadzor iz stavka 1.
  To se praćenje razvija i na teritorijalnoj razini, posebno putem regionalnih statističkih podataka. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

8.   Svaka država članica imenuje nadležna tijela koja su na njezinom državnom području odgovorna za epidemiološki nadzor iz stavka 1.

8.   Svaka država članica imenuje nadležna tijela koja su na njezinom državnom području odgovorna za epidemiološki nadzor iz stavka 1.
  To se praćenje razvija i na teritorijalnoj razini, posebno putem regionalnih statističkih podataka.

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 8.

Amandman 8.

Članak 19. stavak 3.

Obavješćivanje o uzbuni

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Pri obavješćivanju o uzbuni nacionalna nadležna tijela i Komisija odmah putem EWRS-a dostavljaju sve raspoložive relevantne informacije koje posjeduju i koje bi mogle biti korisne za koordinaciju odgovora, kao što su: | Pri obavješćivanju o uzbuni nacionalna nadležna tijela i Komisija odmah putem EWRS-a dostavljaju sve raspoložive relevantne informacije koje posjeduju i koje bi mogle biti korisne za koordinaciju odgovora, kao što su: |
| (a) | vrsta i podrijetlo uzročnika; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Pri obavješćivanju o uzbuni nacionalna nadležna tijela i Komisija odmah putem EWRS-a dostavljaju sve raspoložive relevantne informacije koje posjeduju i koje bi mogle biti korisne za koordinaciju odgovora, kao što su:

Pri obavješćivanju o uzbuni nacionalna nadležna tijela i Komisija odmah putem EWRS-a dostavljaju sve raspoložive relevantne informacije koje posjeduju i koje bi mogle biti korisne za koordinaciju odgovora, kao što su:

(a)

vrsta i podrijetlo uzročnika;

| (a) | vrsta i podrijetlo uzročnika; |
| --- | --- |

(a)

vrsta i podrijetlo uzročnika;

| (b) | datum i mjesto štetnog događaja ili izbijanja; |
| --- | --- |

(b)

datum i mjesto štetnog događaja ili izbijanja;

| (b) | datum i mjesto štetnog događaja ili izbijanja; |
| --- | --- |

(b)

datum i mjesto štetnog događaja ili izbijanja;

| (c) | načini prijenosa ili širenja; |
| --- | --- |

(c)

načini prijenosa ili širenja;

| (c) | obuhvaćena geografska područja; |
| --- | --- |

(c)

obuhvaćena geografska područja;

obuhvaćena geografska područja;

| (
  d
  ) | toksikološki podaci; |
| --- | --- |

(
  d
  )

d

toksikološki podaci;

| (
  d
  ) | načini prijenosa ili širenja; |
| --- | --- |

(
  d
  )

d

načini prijenosa ili širenja;

| (
  e
  ) | metode otkrivanja i potvrđivanja; |
| --- | --- |

(
  e
  )

e

metode otkrivanja i potvrđivanja;

| (
  e
  ) | toksikološki podaci; |
| --- | --- |

(
  e
  )

e

toksikološki podaci;

| (
  f
  ) | rizici za javno zdravlje; |
| --- | --- |

(
  f
  )

f

rizici za javno zdravlje;

| (
  f
  ) | metode otkrivanja i potvrđivanja; |
| --- | --- |

(
  f
  )

f

metode otkrivanja i potvrđivanja;

| (
  g
  ) | javnozdravstvene mjere koje se provode ili planiraju poduzeti na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(
  g
  )

g

javnozdravstvene mjere koje se provode ili planiraju poduzeti na nacionalnoj razini;

| (
  g
  ) | rizici za javno zdravlje; |
| --- | --- |

(
  g
  )

g

rizici za javno zdravlje;

| (
  h
  ) | ostale mjere osim javnozdravstvenih mjera; |
| --- | --- |

(
  h
  )

h

ostale mjere osim javnozdravstvenih mjera;

| (
  h
  ) | javnozdravstvene mjere koje se provode ili planiraju poduzeti na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(
  h
  )

h

javnozdravstvene mjere koje se provode ili planiraju poduzeti na nacionalnoj razini;

| (
  i
  ) | hitna potreba za zdravstvenim protumjerama ili njihov nedostatak; |
| --- | --- |

(
  i
  )

i

hitna potreba za zdravstvenim protumjerama ili njihov nedostatak;

| (
  i
  ) | ostale mjere osim javnozdravstvenih mjera; |
| --- | --- |

(
  i
  )

i

ostale mjere osim javnozdravstvenih mjera;

| (
  j
  ) | zahtjevi i ponude za prekograničnu hitnu pomoć; |
| --- | --- |

(
  j
  )

j

zahtjevi i ponude za prekograničnu hitnu pomoć;

| (
  j
  ) | hitna potreba za zdravstvenim protumjerama ili njihov nedostatak; |
| --- | --- |

(
  j
  )

j

hitna potreba za zdravstvenim protumjerama ili njihov nedostatak;

| (
  k
  ) | osobni podaci potrebni za praćenje kontakata u skladu s člankom 26.; |
| --- | --- |

(
  k
  )

k

osobni podaci potrebni za praćenje kontakata u skladu s člankom 26.;

| (
  k
  ) | zahtjevi i ponude za prekograničnu hitnu pomoć; |
| --- | --- |

(
  k
  )

k

zahtjevi i ponude za prekograničnu hitnu pomoć;

| (
  l
  ) | sve druge informacije relevantne za dotičnu ozbiljnu prekograničnu prijetnju zdravlju. |
| --- | --- |

(
  l
  )

l

sve druge informacije relevantne za dotičnu ozbiljnu prekograničnu prijetnju zdravlju.

| (
  l
  ) | osobni podaci potrebni za praćenje kontakata u skladu s člankom 26.; |
| --- | --- |

(
  l
  )

l

osobni podaci potrebni za praćenje kontakata u skladu s člankom 26.;

| (
  m
  ) | sve druge informacije relevantne za dotičnu ozbiljnu prekograničnu prijetnju zdravlju. |
| --- | --- |

(
  m
  )

m

sve druge informacije relevantne za dotičnu ozbiljnu prekograničnu prijetnju zdravlju.

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

B.   Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 851/2004 o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 851/2004 o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti

Amandman 9.

Amandman 9.

Članak 3

Zadaće i poslovi Centra

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2. (g) | na zahtjev Komisije ili Odbora za zdravstvenu sigurnost ili na vlastitu inicijativu daje smjernice za liječenje i upravljanje slučajevima zaraznih bolesti i za rješavanje drugih posebnih zdravstvenih pitanja važnih za javno zdravlje, u suradnji s relevantnim društvima; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2. (g)

na zahtjev Komisije ili Odbora za zdravstvenu sigurnost ili na vlastitu inicijativu daje smjernice za liječenje i upravljanje slučajevima zaraznih bolesti i za rješavanje drugih posebnih zdravstvenih pitanja važnih za javno zdravlje, u suradnji s relevantnim društvima;

| 2. (g) | na zahtjev Komisije ili Odbora za zdravstvenu sigurnost ili na vlastitu inicijativu daje smjernice za liječenje i upravljanje slučajevima zaraznih bolesti i za rješavanje drugih posebnih zdravstvenih pitanja važnih za javno zdravlje, u suradnji s relevantnim društvima
  , pored ostalog i smjernice za pogranične regije i tranzitna čvorišta u slučaju prekograničnih prijetnji zdravlju
  ; |
| --- | --- |

2. (g)

na zahtjev Komisije ili Odbora za zdravstvenu sigurnost ili na vlastitu inicijativu daje smjernice za liječenje i upravljanje slučajevima zaraznih bolesti i za rješavanje drugih posebnih zdravstvenih pitanja važnih za javno zdravlje, u suradnji s relevantnim društvima
  , pored ostalog i smjernice za pogranične regije i tranzitna čvorišta u slučaju prekograničnih prijetnji zdravlju
  ;

, pored ostalog i smjernice za pogranične regije i tranzitna čvorišta u slučaju prekograničnih prijetnji zdravlju

Obrazloženje

Obrazloženje

U pandemiji COVID-a 19 pogranične regije i prometna čvorišta određeno vrijeme nisu imali nikakve smjernice, sve dok na snagu nisu stupile nacionalne mjere. Pravodobno objavljivanje smjernica ECDC-a, pa i onih neformalnih i neobvezujućih, olakšalo bi brz zajednički odgovor na lokalnoj i regionalnoj razini diljem EU-a, čak i prije uvođenja ciljanih nacionalnih mjera.

Amandman 10.

Amandman 10.

Članak 5.

Upravljanje namjenskim mrežama i aktivnostima umrežavanja

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 2. (h) | osigurati, po mogućnosti, prikupljanje podataka na podnacionalnoj razini. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2. (h)

2. (h)

osigurati, po mogućnosti, prikupljanje podataka na podnacionalnoj razini.

Obrazloženje

Obrazloženje

Poziv na to da ECDC prikuplja podatke na podnacionalnoj razini proizlazi iz iskustva stečenog tijekom pandemije COVID-a 19: epidemiološka situacija na regionalnoj razini u nekim se regijama razlikovala od nacionalnog prosjeka ili od prosjeka susjednih regija.

Amandman 11.

Amandman 11.

Članak 5.b

Planiranje pripravnosti i odgovora

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1. (c) | olakšava samoprocjene i vanjsku evaluaciju planiranja pripravnosti i odgovora država članica te pridonosi izvješćivanju i reviziji planiranja pripravnosti i odgovora u skladu s člancima 7. i 8. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1. (c)

olakšava samoprocjene i vanjsku evaluaciju planiranja pripravnosti i odgovora država članica te pridonosi izvješćivanju i reviziji planiranja pripravnosti i odgovora u skladu s člancima 7. i 8. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]];

| 1. (c) | olakšava samoprocjene i vanjsku evaluaciju planiranja pripravnosti i odgovora država članica
  , među ostalim i podnacionalnih planova pripravnosti i odgovora za pogranične regije i prometna čvorišta,
  te pridonosi izvješćivanju i reviziji planiranja pripravnosti i odgovora u skladu s člancima 7. i 8. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]; |
| --- | --- |

1. (c)

olakšava samoprocjene i vanjsku evaluaciju planiranja pripravnosti i odgovora država članica
  , među ostalim i podnacionalnih planova pripravnosti i odgovora za pogranične regije i prometna čvorišta,
  te pridonosi izvješćivanju i reviziji planiranja pripravnosti i odgovora u skladu s člancima 7. i 8. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]];

, među ostalim i podnacionalnih planova pripravnosti i odgovora za pogranične regije i prometna čvorišta,

Obrazloženje

Obrazloženje

Regije sa znatnim ovlastima u području zdravstva odgovorile su na pandemiju COVID-a 19 vlastitim planovima i resursima. Neovisne smjernice i revizije mogle bi olakšati razmjenu informacija i poboljšati kvalitetu hitnih mjera.

Amandman 12.

Amandman 12.

Članak 5.b

Planiranje pripravnosti i odgovora

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 1. (l) | iznosi preporuke o prekograničnoj koordinaciji i uzajamnom usklađivanju regionalnih odgovora na prijetnje zdravlju; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1. (l)

1. (l)

iznosi preporuke o prekograničnoj koordinaciji i uzajamnom usklađivanju regionalnih odgovora na prijetnje zdravlju;

Obrazloženje

Obrazloženje

Regije sa znatnim ovlastima u području zdravstva odgovorile su na pandemiju COVID-a 19 vlastitim planovima i resursima. Neovisne smjernice i revizije mogle bi olakšati razmjenu informacija i poboljšati kvalitetu hitnih mjera.

Amandman 13.

Amandman 13.

Članak 8.

Upravljanje sustavom ranog upozoravanja i odgovora

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Centar u najvećoj mogućoj mjeri usuglašava svoje djelovanje s regionalnim prekograničnim kontaktnim skupinama za zdravstvena pitanja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

6.
     
  Centar u najvećoj mogućoj mjeri usuglašava svoje djelovanje s regionalnim prekograničnim kontaktnim skupinama za zdravstvena pitanja.

Obrazloženje

Obrazloženje

Nedostatak mogućnosti razmjene otežao je pograničnim regijama da na krizu odgovore na primjeren način. Zajedničke prekogranične kontaktne skupine koje razmjenjuju informacije s ECDC-om i tijelima na svim razinama omogućile bi nadležnim vlastima da donose utemeljene odluke.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

A.   Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | naglašava da se u članku 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) navodi da se „[u] utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigurava [...] visok stupanj zaštite zdravlja ljudi” i da, u skladu s člankom 196. UFEU-a, Unija „potiče suradnju među državama članicama kako bi poboljšala učinkovitost sustavâ za sprečavanje prirodnih nepogoda i nesreća izazvanih ljudskim djelovanjem i zaštitu od njih”; |
| --- | --- |

1.

naglašava da se u članku 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) navodi da se „[u] utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigurava [...] visok stupanj zaštite zdravlja ljudi” i da, u skladu s člankom 196. UFEU-a, Unija „potiče suradnju među državama članicama kako bi poboljšala učinkovitost sustavâ za sprečavanje prirodnih nepogoda i nesreća izazvanih ljudskim djelovanjem i zaštitu od njih”;

| 2. | podsjeća na predanost koju je izrazio u svojem mišljenju o programu djelovanja „EU za zdravlje” da se „zdravlje postavi kao prioritet na europskoj razini i da se regionalne i lokalne vlasti podupiru u modernizaciji zdravstvenih sustava i borbi protiv raka i epidemija putem prekogranične suradnje na području zdravstva”; |
| --- | --- |

2.

podsjeća na predanost koju je izrazio u svojem mišljenju o programu djelovanja „EU za zdravlje” da se „zdravlje postavi kao prioritet na europskoj razini i da se regionalne i lokalne vlasti podupiru u modernizaciji zdravstvenih sustava i borbi protiv raka i epidemija putem prekogranične suradnje na području zdravstva”;

| 3. | podsjeća na načelo „jedno zdravlje”, što znači da je zdravlje horizontalno pitanje koje se mora uključiti u sva područja politike i djelovanja Europske unije; |
| --- | --- |

3.

podsjeća na načelo „jedno zdravlje”, što znači da je zdravlje horizontalno pitanje koje se mora uključiti u sva područja politike i djelovanja Europske unije;

| 4. | prima na znanje program rada Europske komisije objavljen 29. siječnja 2020., u kojem se navodi da europski način života podrazumijeva da se pronalaze „zajednička rješenja za zajedničke izazove, ljudima se omogućuje stjecanje potrebnih vještina te se ulaže u njihovo zdravlje i dobrobit”; |
| --- | --- |

4.

prima na znanje program rada Europske komisije objavljen 29. siječnja 2020., u kojem se navodi da europski način života podrazumijeva da se pronalaze „zajednička rješenja za zajedničke izazove, ljudima se omogućuje stjecanje potrebnih vještina te se ulaže u njihovo zdravlje i dobrobit”;

| 5. | ističe da se u skladu s člankom 1. Direktive 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1) moraju poduzimati mjere za olakšavanje pristupa sigurnoj i kvalitetnoj prekograničnoj zdravstvenoj zaštiti te za promicanje suradnje u području zdravstvene zaštite između država članica uz potpuno poštovanje nacionalnih nadležnosti pri organizaciji i pružanju zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

5.

ističe da se u skladu s člankom 1. Direktive 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1

| 6. | ističe da prema istraživanju Eurobarometra iz 2017. više od 70 % Europljana i Europljanki od EU-a očekuje veći angažman u zdravstvu. To je danas više no ikad ranije osnovna briga građana i građanki EU-a koji s pravom očekuju aktivniju ulogu EU-a u tom području; |
| --- | --- |

6.

ističe da prema istraživanju Eurobarometra iz 2017. više od 70 % Europljana i Europljanki od EU-a očekuje veći angažman u zdravstvu. To je danas više no ikad ranije osnovna briga građana i građanki EU-a koji s pravom očekuju aktivniju ulogu EU-a u tom području;

| 7. | naglašava da pouke koje treba izvući iz krize uzrokovane COVID-om 19 pružaju priliku EU-u da stvori bolji međuregionalni okvir za praćenje i svladavanje prekograničnih prijetnji zdravlju za građane i građanke EU-a; |
| --- | --- |

7.

naglašava da pouke koje treba izvući iz krize uzrokovane COVID-om 19 pružaju priliku EU-u da stvori bolji međuregionalni okvir za praćenje i svladavanje prekograničnih prijetnji zdravlju za građane i građanke EU-a;

| 8. | ističe da se EU, uz borbu protiv pandemije, suočava s ozbiljnim problemima nejednakosti u zdravstvenim sustavima i kontinuiranog nedostatka zdravstvenog osoblja na nekim područjima, što također iziskuje našu pozornost; |
| --- | --- |

8.

ističe da se EU, uz borbu protiv pandemije, suočava s ozbiljnim problemima nejednakosti u zdravstvenim sustavima i kontinuiranog nedostatka zdravstvenog osoblja na nekim područjima, što također iziskuje našu pozornost;

| 9. | zabrinut je zbog toga što se prijedlogom nedovoljno uzima u obzir regionalna i lokalna razina te što se prekogranična pitanja razmatraju iz perspektive nacionalne razine, a ne iz perspektive posebnih potreba pograničnih regija; |
| --- | --- |

9.

zabrinut je zbog toga što se prijedlogom nedovoljno uzima u obzir regionalna i lokalna razina te što se prekogranična pitanja razmatraju iz perspektive nacionalne razine, a ne iz perspektive posebnih potreba pograničnih regija;

Jačanje uloge lokalnih i regionalnih vlasti u planiranju i razradi odgovora

Jačanje uloge lokalnih i regionalnih vlasti u planiranju i razradi odgovora

| 10. | skreće pozornost na činjenicu da je 19 od 27 država članica odlučilo lokalnim i regionalnim vlastima povjeriti primarnu odgovornost za njegu, skrb i javno zdravstvo te stoga poziva na to da se lokalne i regionalne vlasti u potpunosti uključe u pripremu i ocjenjivanje nacionalnih planova pripravnosti i odgovora te u osmišljavanje mjera; |
| --- | --- |

10.

skreće pozornost na činjenicu da je 19 od 27 država članica odlučilo lokalnim i regionalnim vlastima povjeriti primarnu odgovornost za njegu, skrb i javno zdravstvo te stoga poziva na to da se lokalne i regionalne vlasti u potpunosti uključe u pripremu i ocjenjivanje nacionalnih planova pripravnosti i odgovora te u osmišljavanje mjera;

| 11. | ističe da je potrebno razviti regionalne provedbene mehanizme jer djelotvorna provedba nacionalnih planova pripravnosti i odgovora ovisi o tome u kojoj mjeri nacionalne vlade uključuju regionalnu razinu; |
| --- | --- |

11.

ističe da je potrebno razviti regionalne provedbene mehanizme jer djelotvorna provedba nacionalnih planova pripravnosti i odgovora ovisi o tome u kojoj mjeri nacionalne vlade uključuju regionalnu razinu;

| 12. | pozdravlja prijedlog Europske komisije da se organiziraju testiranja otpornosti zdravstvenih sustava u državama članicama kako bi se osiguralo funkcioniranje plana pripravnosti i odgovora Unije. Podsjeća da bi ta testiranja otpornosti trebala u potpunosti uključivati, ovisno o njihovim nadležnostima, regije i gradove u obuhvaćenim državama članicama; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja prijedlog Europske komisije da se organiziraju testiranja otpornosti zdravstvenih sustava u državama članicama kako bi se osiguralo funkcioniranje plana pripravnosti i odgovora Unije. Podsjeća da bi ta testiranja otpornosti trebala u potpunosti uključivati, ovisno o njihovim nadležnostima, regije i gradove u obuhvaćenim državama članicama;

| 13. | pozdravlja prijedlog Komisije da se zdravstvenim djelatnicima osigura osposobljavanje u području razvoja i provedbe nacionalnih planova pripravnosti kako bi se poboljšala pripravnost na krizu, među ostalim upotrebom digitalnih alata; međutim, smatra da bi takvo osposobljavanje trebalo osigurati i osoblju lokalnih i regionalnih vlasti koje je odgovorno za zdravstvena pitanja s obzirom na to da ono ima veliku odgovornost za javno zdravlje; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja prijedlog Komisije da se zdravstvenim djelatnicima osigura osposobljavanje u području razvoja i provedbe nacionalnih planova pripravnosti kako bi se poboljšala pripravnost na krizu, među ostalim upotrebom digitalnih alata; međutim, smatra da bi takvo osposobljavanje trebalo osigurati i osoblju lokalnih i regionalnih vlasti koje je odgovorno za zdravstvena pitanja s obzirom na to da ono ima veliku odgovornost za javno zdravlje;

| 14. | ističe da mjere koje se poduzimaju „odozgo prema dolje” moraju biti fleksibilno povezane sa stručnošću i djelovanjem lokalne i regionalne razine; |
| --- | --- |

14.

ističe da mjere koje se poduzimaju „odozgo prema dolje” moraju biti fleksibilno povezane sa stručnošću i djelovanjem lokalne i regionalne razine;

| 15. | naglašava da se otpornost može djelotvornije ojačati ako se uključi stanovništvo i lokalne vlasti. Trebali bi biti uključeni i stručnjaci koji bi stvari mogli razmatrati iz drugačije perspektive od zakonodavca; |
| --- | --- |

15.

naglašava da se otpornost može djelotvornije ojačati ako se uključi stanovništvo i lokalne vlasti. Trebali bi biti uključeni i stručnjaci koji bi stvari mogli razmatrati iz drugačije perspektive od zakonodavca;

| 16. | skreće pozornost na pitanje obrazovanja i edukacije šire javnosti o pitanjima javnog zdravlja. U tome ključnu ulogu igraju lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

16.

skreće pozornost na pitanje obrazovanja i edukacije šire javnosti o pitanjima javnog zdravlja. U tome ključnu ulogu igraju lokalne i regionalne vlasti;

| 17. | ustraje u tome da je potrebno podupirati digitalnu povezivost i osposobljavanje u regionalnim zdravstvenim ustanovama te promicati telemedicinu kako bi se osigurala djelotvornija skrb zahvaljujući pametnim centrima i mobilnim multidisciplinarnim timovima; |
| --- | --- |

17.

ustraje u tome da je potrebno podupirati digitalnu povezivost i osposobljavanje u regionalnim zdravstvenim ustanovama te promicati telemedicinu kako bi se osigurala djelotvornija skrb zahvaljujući pametnim centrima i mobilnim multidisciplinarnim timovima;

Pogranične regije

Pogranične regije

| 18. | ukazuje na posebnu ulogu i specifične izazove s kojima se suočavaju regije uz unutarnje i vanjske granice EU-a, koje su još davno razvile postupke suradnje među pograničnim regijama u području zdravstva i primjenjuju ih; ističe prednosti takvih rješenja za lokalne zajednice; |
| --- | --- |

18.

ukazuje na posebnu ulogu i specifične izazove s kojima se suočavaju regije uz unutarnje i vanjske granice EU-a, koje su još davno razvile postupke suradnje među pograničnim regijama u području zdravstva i primjenjuju ih; ističe prednosti takvih rješenja za lokalne zajednice;

| 19. | predlaže jačanje mjera za zaštitu zdravstvenih tehnoloških sustava regionalnih i lokalnih vlasti od mogućih kibernapada koji bi mogli ugroziti i samo funkcioniranje zdravstvenih sustava država članica. Potrebno je koordinirano planiranje i centralizirano savjetovanje kako bi se ojačali sustavi koji su ključni i u normalnim okolnostima, a pogotovo za vrijeme pandemije; |
| --- | --- |

19.

predlaže jačanje mjera za zaštitu zdravstvenih tehnoloških sustava regionalnih i lokalnih vlasti od mogućih kibernapada koji bi mogli ugroziti i samo funkcioniranje zdravstvenih sustava država članica. Potrebno je koordinirano planiranje i centralizirano savjetovanje kako bi se ojačali sustavi koji su ključni i u normalnim okolnostima, a pogotovo za vrijeme pandemije;

| 20. | osim toga, naglašava da je trenutačna kriza razotkrila prijetnje prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i da je suradnja među regijama otežana zbog novih prepreka koje su se pojavile. Razlike u ovlastima i administrativnim poteškoćama koje proizlaze iz različitih zakonodavstava predstavljaju znatne izazove za djelotvornije i bolje upravljanje zdravljem u pograničnim regijama; |
| --- | --- |

20.

osim toga, naglašava da je trenutačna kriza razotkrila prijetnje prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i da je suradnja među regijama otežana zbog novih prepreka koje su se pojavile. Razlike u ovlastima i administrativnim poteškoćama koje proizlaze iz različitih zakonodavstava predstavljaju znatne izazove za djelotvornije i bolje upravljanje zdravljem u pograničnim regijama;

| 21. | poziva na brzo usvajanje odgovarajućih pravnih rješenja, uvođenje sustava poticaja i promicanje najboljih praksi kako bi se na održiv način poboljšala suradnja među pograničnim regijama u području zdravstvene skrbi. U tu svrhu treba posebno razmotriti mogućnost odnosno potrebu za osnivanjem međuregionalnih prekograničnih kontaktnih skupina u okviru nacionalnih planova pripravnosti i odgovora radi pripreme i koordinacije mjera u slučaju prijetnji zdravlju u regijama s obje strane granice; |
| --- | --- |

21.

poziva na brzo usvajanje odgovarajućih pravnih rješenja, uvođenje sustava poticaja i promicanje najboljih praksi kako bi se na održiv način poboljšala suradnja među pograničnim regijama u području zdravstvene skrbi. U tu svrhu treba posebno razmotriti mogućnost odnosno potrebu za osnivanjem međuregionalnih prekograničnih kontaktnih skupina u okviru nacionalnih planova pripravnosti i odgovora radi pripreme i koordinacije mjera u slučaju prijetnji zdravlju u regijama s obje strane granice;

| 22. | naglašava da pacijenti koji traže zdravstvenu skrb u inozemstvu to čine uglavnom u susjednim regijama te da je stoga suradnja među pograničnim regijama nužan preduvjet za uspjeh; |
| --- | --- |

22.

naglašava da pacijenti koji traže zdravstvenu skrb u inozemstvu to čine uglavnom u susjednim regijama te da je stoga suradnja među pograničnim regijama nužan preduvjet za uspjeh;

| 23. | predlaže da se uvede status prekograničnog zdravstvenog djelatnika kako bi se olakšala mobilnost zdravstvenih djelatnika; smatra da je za olakšavanje mobilnosti zdravstvenih djelatnika u Europi svrsishodno ojačati sustav uzajamnog priznavanja stručnih kvalifikacija i promicati ujednačene strukture osposobljavanja; |
| --- | --- |

23.

predlaže da se uvede status prekograničnog zdravstvenog djelatnika kako bi se olakšala mobilnost zdravstvenih djelatnika; smatra da je za olakšavanje mobilnosti zdravstvenih djelatnika u Europi svrsishodno ojačati sustav uzajamnog priznavanja stručnih kvalifikacija i promicati ujednačene strukture osposobljavanja;

| 24. | stoga poziva Komisiju da iznese prijedlog za osiguravanje minimalne propusnosti granica i povezane prekogranične suradnje u području zdravstva kako bi se održalo ili, prema potrebi, ojačalo pružanje usluga u tom području, među ostalim i u kriznim situacijama, kao što je slučaj s pandemijom bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

24.

stoga poziva Komisiju da iznese prijedlog za osiguravanje minimalne propusnosti granica i povezane prekogranične suradnje u području zdravstva kako bi se održalo ili, prema potrebi, ojačalo pružanje usluga u tom području, među ostalim i u kriznim situacijama, kao što je slučaj s pandemijom bolesti COVID-19;

| 25. | potiče promicanje sporazuma o stalnoj suradnji u području zdravstva među nadležnim tijelima na različitim nacionalnim razinama kako bi se osigurala razmjena pacijenata u kriznim situacijama. U takvim sporazumima mora se uzeti u obzir i činjenica da EU ima granice s trećim zemljama. |
| --- | --- |

25.

potiče promicanje sporazuma o stalnoj suradnji u području zdravstva među nadležnim tijelima na različitim nacionalnim razinama kako bi se osigurala razmjena pacijenata u kriznim situacijama. U takvim sporazumima mora se uzeti u obzir i činjenica da EU ima granice s trećim zemljama.

B.   Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 851/2004 o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 851/2004 o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 26. | pozdravlja prijedlog za jačanje mandata Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC), na što je već pozvao u svojem mišljenju o mehanizmu EU-a za zdravstvenu zaštitu u izvanrednim okolnostima; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja prijedlog za jačanje mandata Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC), na što je već pozvao u svojem mišljenju o mehanizmu EU-a za zdravstvenu zaštitu u izvanrednim okolnostima;

| 27. | smatra da je proširenje nadležnosti ECDC-a ključno za razvoj zajedničkih strategija EU-a za svladavanje prekograničnih prijetnji zdravlju; |
| --- | --- |

27.

smatra da je proširenje nadležnosti ECDC-a ključno za razvoj zajedničkih strategija EU-a za svladavanje prekograničnih prijetnji zdravlju;

| 28. | preporučuje da ECDC u okviru svojeg novog mandata prikuplja podatke na podnacionalnoj razini i poboljša suradnju među pograničnim regijama i tranzitnim čvorištima u pogledu prekograničnih prijetnji zdravlju; |
| --- | --- |

28.

preporučuje da ECDC u okviru svojeg novog mandata prikuplja podatke na podnacionalnoj razini i poboljša suradnju među pograničnim regijama i tranzitnim čvorištima u pogledu prekograničnih prijetnji zdravlju;

| 29. | naglašava da će bliska suradnja s ECDC-om doprinijeti poboljšanju planiranja pripravnosti i odgovora te izvješćivanja i revizije na lokalnoj i regionalnoj razini, a posebno u pograničnim regijama; ujedno traži uvođenje odgovarajućih propisa koji regionalnim vlastima omogućuju da u slučaju pandemije brzo poduzmu prekogranične mjere za odgovor i koordinaciju; |
| --- | --- |

29.

naglašava da će bliska suradnja s ECDC-om doprinijeti poboljšanju planiranja pripravnosti i odgovora te izvješćivanja i revizije na lokalnoj i regionalnoj razini, a posebno u pograničnim regijama; ujedno traži uvođenje odgovarajućih propisa koji regionalnim vlastima omogućuju da u slučaju pandemije brzo poduzmu prekogranične mjere za odgovor i koordinaciju;

| 30. | nada se da će ECDC iznijeti neobvezujuće preporuke i prijedloge za upravljanje rizicima, i to posebno u pogledu pograničnih regija; |
| --- | --- |

30.

nada se da će ECDC iznijeti neobvezujuće preporuke i prijedloge za upravljanje rizicima, i to posebno u pogledu pograničnih regija;

| 31. | ističe važnost kapaciteta za mobilizaciju i raspoređivanje radne skupine EU-a za zdravlje radi pružanja potpore odgovoru na terenu u državama članicama; |
| --- | --- |

31.

ističe važnost kapaciteta za mobilizaciju i raspoređivanje radne skupine EU-a za zdravlje radi pružanja potpore odgovoru na terenu u državama članicama;

| 32. | ističe da bliska suradnja između operativnih kontaktnih točaka u državama članicama i onih u jedinicama lokalne i regionalne samouprave odgovornima za nadzor zdravstvenih ustanova može znatno povećati djelotvornost kontrole nad epidemiološkom situacijom; |
| --- | --- |

32.

ističe da bliska suradnja između operativnih kontaktnih točaka u državama članicama i onih u jedinicama lokalne i regionalne samouprave odgovornima za nadzor zdravstvenih ustanova može znatno povećati djelotvornost kontrole nad epidemiološkom situacijom;

| 33. | naglašava da zdravstvene ustanove raspolažu najnovijim saznanjima, kao što su baze podataka o epidemiološkoj situaciji; stoga poziva na to da lokalne i regionalne vlasti koje nadziru te subjekte budu uključene u osmišljavanje i provedbu usklađenih sustava za pružanje tih informacija; |
| --- | --- |

33.

naglašava da zdravstvene ustanove raspolažu najnovijim saznanjima, kao što su baze podataka o epidemiološkoj situaciji; stoga poziva na to da lokalne i regionalne vlasti koje nadziru te subjekte budu uključene u osmišljavanje i provedbu usklađenih sustava za pružanje tih informacija;

| 34. | naglašava da države članice moraju postići dogovor o zajedničkom statističkom protokolu kako bi se omogućila usporedivost podataka o posljedicama krize izazvane COVID-om 19 i mogućih budućih pandemija. Taj protokol, koji bi se trebao razviti pod zajedničkom nadležnošću ECDC-a i Eurostata, mogao bi se oslanjati na podatke s razine NUTS 2 kako bi se olakšao politički odgovor koji bi obuhvaćao korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

34.

naglašava da države članice moraju postići dogovor o zajedničkom statističkom protokolu kako bi se omogućila usporedivost podataka o posljedicama krize izazvane COVID-om 19 i mogućih budućih pandemija. Taj protokol, koji bi se trebao razviti pod zajedničkom nadležnošću ECDC-a i Eurostata, mogao bi se oslanjati na podatke s razine NUTS 2 kako bi se olakšao politički odgovor koji bi obuhvaćao korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova;

| 35. | smatra da ECDC može osigurati epidemiološki nadzor s pomoću integriranih sustava koji omogućuju praćenje u stvarnom vremenu upotrebom modernih tehnologija i dostupnih aplikacija za modeliranje zasnovanih na umjetnoj inteligenciji. |
| --- | --- |

35.

smatra da ECDC može osigurati epidemiološki nadzor s pomoću integriranih sustava koji omogućuju praćenje u stvarnom vremenu upotrebom modernih tehnologija i dostupnih aplikacija za modeliranje zasnovanih na umjetnoj inteligenciji.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Direktiva 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (SL L 88, 4.4.2011., str. 45.).

1

---

| 27.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 300/87 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 300/87

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Farmaceutska strategija za Europu i zakonodavni prijedlog za promjenu mandata Europske agencije za lijekove (EMA)

(2021/C 300/15)

| Izvjestiteljica: | Birgitta SACRÉDEUS (SE/EPP), članica Skupštine Pokrajine Dalarna |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju uloge Europske agencije za lijekove u pripravnosti za krizne situacije i upravljanju njima u području lijekova i medicinskih proizvoda
  COM(2020) 725 final |

Izvjestiteljica:

Birgitta SACRÉDEUS (SE/EPP), članica Skupštine Pokrajine Dalarna

Referentni dokument:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju uloge Europske agencije za lijekove u pripravnosti za krizne situacije i upravljanju njima u području lijekova i medicinskih proizvoda

COM(2020) 725 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Uvodna izjava 7.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| [...] Stoga je važno riješiti problem nestašica te ojačati i formalizirati praćenje ključnih lijekova i medicinskih proizvoda. | [...] Stoga je važno riješiti problem nestašica te ojačati i formalizirati praćenje ključnih lijekova i medicinskih proizvoda
  na razini koja je najprimjerenija za države članice
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

[...] Stoga je važno riješiti problem nestašica te ojačati i formalizirati praćenje ključnih lijekova i medicinskih proizvoda.

[...] Stoga je važno riješiti problem nestašica te ojačati i formalizirati praćenje ključnih lijekova i medicinskih proizvoda
  na razini koja je najprimjerenija za države članice
  .

Obrazloženje

Zajednički europski odgovor na nestašicu lijekova i medicinskih proizvoda vrlo je koristan. Međutim, u kriznim situacijama praćenje i administrativno opterećenje za države članice moraju biti razmjerni koristima.

Amandman 2.

Članak 3. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Rad upravljačke skupine za lijekove podupire radna skupina za nestašice, koju čine jedinstvene kontaktne točke nacionalnih nadležnih tijela za lijekove uspostavljenih u skladu s člankom 9. stavkom 1. | Rad upravljačke skupine za lijekove podupire radna skupina za nestašice, koju čine jedinstvene kontaktne točke nacionalnih nadležnih tijela za lijekove uspostavljenih u skladu s člankom 9. stavkom 1.
  Radna skupina po potrebi uspostavlja kontakt s lokalnim i regionalnim zdravstvenim ustanovama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Rad upravljačke skupine za lijekove podupire radna skupina za nestašice, koju čine jedinstvene kontaktne točke nacionalnih nadležnih tijela za lijekove uspostavljenih u skladu s člankom 9. stavkom 1.

Rad upravljačke skupine za lijekove podupire radna skupina za nestašice, koju čine jedinstvene kontaktne točke nacionalnih nadležnih tijela za lijekove uspostavljenih u skladu s člankom 9. stavkom 1.
  Radna skupina po potrebi uspostavlja kontakt s lokalnim i regionalnim zdravstvenim ustanovama.

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti odgovorne su za zdravstvo u 19 od 27 država članica. Kako bi praćenje nestašice lijekova funkcioniralo i bilo svrsishodno, potrebno je uključiti lokalnu i regionalnu razinu.

Amandman 3.

Članak 11. stavak 4. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | obavješćuju upravljačku skupinu za lijekove o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima tih mjera, uključujući informacije o rješavanju moguće ili stvarne nestašice. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

obavješćuju upravljačku skupinu za lijekove o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima tih mjera, uključujući informacije o rješavanju moguće ili stvarne nestašice.

| (b) | u primjerenom roku
  obavješćuju upravljačku skupinu za lijekove o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima tih mjera, uključujući informacije o rješavanju moguće ili stvarne nestašice. |
| --- | --- |

(b)

u primjerenom roku
  obavješćuju upravljačku skupinu za lijekove o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima tih mjera, uključujući informacije o rješavanju moguće ili stvarne nestašice.

Obrazloženje

Državama članicama treba dati dovoljno vremena da obavijeste upravljačku skupinu jer je prikupljanje takvih informacija veliko administrativno opterećenje za zdravstvene ustanove koje su u kriznoj situaciji ionako već opterećene.

Amandman 4.

Članak 12. točka (f)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (f) | prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama [...]. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(f)

prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama [...].

| (f) | prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama
  , osobito sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom (WHO)
  [...]. |
| --- | --- |

(f)

prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama
  , osobito sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom (WHO)
  [...].

Obrazloženje

Globalna suradnja sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom važna je i stoga ju je potrebno spomenuti u tom kontekstu.

Amandman 5.

Članak 14. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Predsjednik može pozvati predstavnike država članica, članove znanstvenih odbora Agencije i radnih skupina te trećih strana, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet, subjekte koji razvijaju lijekove, naručitelje kliničkih ispitivanja, predstavnike mreža kliničkih ispitivanja i interesne skupine koje predstavljaju pacijente i zdravstvene djelatnike, da prisustvuju sastancima radne skupine. | Predsjednik može pozvati predstavnike država članica
  i lokalnih i regionalnih vlasti
  , članove znanstvenih odbora Agencije i radnih skupina te trećih strana, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet, subjekte koji razvijaju lijekove, naručitelje kliničkih ispitivanja, predstavnike mreža kliničkih ispitivanja i interesne skupine koje predstavljaju pacijente i zdravstvene djelatnike, da prisustvuju sastancima radne skupine. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Predsjednik može pozvati predstavnike država članica, članove znanstvenih odbora Agencije i radnih skupina te trećih strana, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet, subjekte koji razvijaju lijekove, naručitelje kliničkih ispitivanja, predstavnike mreža kliničkih ispitivanja i interesne skupine koje predstavljaju pacijente i zdravstvene djelatnike, da prisustvuju sastancima radne skupine.

Predsjednik može pozvati predstavnike država članica
  i lokalnih i regionalnih vlasti
  , članove znanstvenih odbora Agencije i radnih skupina te trećih strana, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet, subjekte koji razvijaju lijekove, naručitelje kliničkih ispitivanja, predstavnike mreža kliničkih ispitivanja i interesne skupine koje predstavljaju pacijente i zdravstvene djelatnike, da prisustvuju sastancima radne skupine.

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti odgovorne su za zdravstvo u brojnim državama članicama.

Amandman 6.

Članak 18. točka (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (c) | u okviru svojih regulatornih zadaća upotrebljava digitalnu infrastrukturu ili alate za omogućivanje brzog pristupa dostupnim elektroničkim zdravstvenim podacima nastalima neovisno o kliničkim studijama ili njihove analize te razmjenu između država članica, Agencije i drugih tijela Unije; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(c)

u okviru svojih regulatornih zadaća upotrebljava digitalnu infrastrukturu ili alate za omogućivanje brzog pristupa dostupnim elektroničkim zdravstvenim podacima nastalima neovisno o kliničkim studijama ili njihove analize te razmjenu između država članica, Agencije i drugih tijela Unije;

| (c) | u okviru svojih regulatornih zadaća upotrebljava digitalnu infrastrukturu ili alate za omogućivanje brzog pristupa dostupnim elektroničkim zdravstvenim podacima nastalima neovisno o kliničkim studijama ili njihove analize te razmjenu između država članica, Agencije i drugih tijela Unije
  u skladu s važećim propisima Unije o zaštiti podataka
  ; |
| --- | --- |

(c)

u okviru svojih regulatornih zadaća upotrebljava digitalnu infrastrukturu ili alate za omogućivanje brzog pristupa dostupnim elektroničkim zdravstvenim podacima nastalima neovisno o kliničkim studijama ili njihove analize te razmjenu između država članica, Agencije i drugih tijela Unije
  u skladu s važećim propisima Unije o zaštiti podataka
  ;

Obrazloženje

Potrebno je naglasiti važnost sigurne razmjene podataka i zaštite osobnih podataka.

Amandman 7.

Članak 19. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Rad upravljačke skupine za medicinske proizvode podupire radna skupina koju čine jedinstvene kontaktne točke nacionalnih nadležnih tijela za medicinske proizvode uspostavljene u skladu s člankom 23. stavkom 1. | Rad upravljačke skupine za medicinske proizvode podupire radna skupina koju čine jedinstvene kontaktne točke nacionalnih nadležnih tijela za medicinske proizvode uspostavljene u skladu s člankom 23. stavkom 1.
  Radna skupina po potrebi uspostavlja kontakt s lokalnim i regionalnim zdravstvenim ustanovama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Rad upravljačke skupine za medicinske proizvode podupire radna skupina koju čine jedinstvene kontaktne točke nacionalnih nadležnih tijela za medicinske proizvode uspostavljene u skladu s člankom 23. stavkom 1.

Rad upravljačke skupine za medicinske proizvode podupire radna skupina koju čine jedinstvene kontaktne točke nacionalnih nadležnih tijela za medicinske proizvode uspostavljene u skladu s člankom 23. stavkom 1.
  Radna skupina po potrebi uspostavlja kontakt s lokalnim i regionalnim zdravstvenim ustanovama.

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti odgovorne su za zdravstvo u 19 od 27 država članica. Kako bi praćenje ključnih medicinskih proizvoda funkcioniralo i bilo svrsishodno, potrebno je uključiti lokalnu i regionalnu razinu.

Amandman 8.

Članak 25. stavak 4. točka (d)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (d) | obavješćuju upravljačku skupinu za medicinske proizvode o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima tih mjera, uključujući informacije o rješavanju moguće ili stvarne nestašice. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(d)

obavješćuju upravljačku skupinu za medicinske proizvode o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima tih mjera, uključujući informacije o rješavanju moguće ili stvarne nestašice.

| (d) | u primjerenom roku
  obavješćuju upravljačku skupinu za medicinske proizvode o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima tih mjera, uključujući informacije o rješavanju moguće ili stvarne nestašice. |
| --- | --- |

(d)

u primjerenom roku
  obavješćuju upravljačku skupinu za medicinske proizvode o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima tih mjera, uključujući informacije o rješavanju moguće ili stvarne nestašice.

Obrazloženje

Državama članicama treba dati dovoljno vremena da obavijeste upravljačku skupinu jer je prikupljanje takvih informacija veliko administrativno opterećenje za zdravstvene ustanove koje su u kriznoj situaciji ionako već opterećene.

Amandman 9.

Članak 26. točka (e)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (e) | prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama [...]. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(e)

prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama [...].

| (e) | prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama
  , osobito sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom (WHO)
  [...]. |
| --- | --- |

(e)

prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama
  , osobito sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom (WHO)
  [...].

Obrazloženje

Globalna suradnja sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom važna je i stoga ju je potrebno spomenuti u tom kontekstu.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

Dio 1.: EUROPSKI ODBOR REGIJA

Prijedlog uredbe o jačanju uloge Europske agencije za lijekove u pripravnosti za krizne situacije i upravljanju njima u području lijekova i medicinskih proizvoda

| 1. | pozdravlja Prijedlog uredbe o pojačanoj ulozi Europske agencije za lijekove u pripravnosti na krize i upravljanju njima u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda. Prijedlog je u skladu sa zahtjevom koji je OR iznio u svojem mišljenju o mehanizmu EU-a za zdravstvenu zaštitu u izvanrednim okolnostima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | s obzirom na iskustva stečena tijekom pandemije COVID-a 19 poziva na koordinirani pristup kriznim situacijama kada je riječ o razvoju, proizvodnji i distribuciji lijekova i medicinskih proizvoda kako bi se spriječile, dijagnosticirale ili liječile bolesti koje predstavljaju prijetnju javnom zdravlju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da, iako je zdravstvena politika u primarnoj nadležnosti država članica, EU ima važnu komplementarnu i koordinacijsku ulogu, među ostalim u osiguravanju održavanja i dobrog funkcioniranja unutarnjeg tržišta lijekova i medicinskih proizvoda čak i tijekom izvanrednih situacija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da će predložena uredba imati znatan utjecaj na regionalne i lokalne vlasti koje su u 19 od 27 država članica nadležne za zdravstvo i imaju ključnu ulogu u pripravnosti za krizne situacije i upravljanju krizama u svojoj zemlji. Stoga se mora hitno osigurati da potrebe lokalne i regionalne razine dođu do izražaja i budu zadovoljene te da se uvedu komunikacijski kanali između operativnih upravljačkih skupina za nestašice lijekova i za medicinske proizvode te lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da prijedlog da se države članice obvežu na praćenje i smanjenje nestašica lijekova i medicinskih proizvoda koji se smatraju ključnima podrazumijeva velike napore. Kako bi EMA imala pristup relevantnim i pouzdanim podacima i informacijama o potrebama i nestašicama lijekova i medicinskih proizvoda, preduvjet je da lokalna i regionalna razina te podatke može podastrijeti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da u kriznoj situaciji zdravstvene službe te lokalne i regionalne vlasti mogu biti pod velikim pritiskom. Stoga bi njihovo administrativno opterećenje trebalo svesti na najmanju moguću mjeru. U skladu s time, obveze izvješćivanja i rokovi moraju biti primjereni i izvedivi, a istodobno mora biti moguće brzo djelovanje kojim se u najvećoj mogućoj mjeri povećavaju koristi za države članice i poštuje načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da su pristup zdravstvenim i drugim podacima i njihova razmjena od iznimne važnosti za pripravnost na zdravstvene krize kako bi se učinkovito prevladale krize i drugi značajni događaji. Međutim, s osjetljivim informacijama mora se postupati s velikom pažnjom te se mora zajamčiti zaštita privatnosti i sigurnost podataka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja prijedlog za osnivanje radne skupine za hitne slučajeve radi potpore brzom razvoju i upotrebi lijekova koji mogu pomoći u suzbijanju prijetnji zdravlju stanovništva. OR pozdravlja činjenicu da bi radna skupina za hitne slučajeve trebala u velikoj mjeri surađivati s drugim tijelima EU-a, Svjetskom zdravstvenom organizacijom i trećim zemljama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da se u Prijedlogu naglašava suradnja s relevantnim tijelima kao što je Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, pri čemu se izbjegava dvostruko obavljanje istih zadaća u nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | iščekuje detaljnije informacije o načinu suradnje EMA-e s predloženim tijelom EU-a za pripravnost i odgovor na hitne zdravstvene situacije (HERA); |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva na maksimalnu transparentnost aktivnosti EMA-e i njezinih radnih skupina. |
| --- | --- |

11.

Dio 2.: EUROPSKI ODBOR REGIJA

Komunikacija o farmaceutskoj strategiji za Europu

| 12. | izražava snažnu potporu farmaceutskoj strategiji za Europu koju je predstavila Komisija s općim ciljem osiguravanja pristupa lijekovima i dostupnosti lijekova za pacijente te naglašava potrebu da se svim građanima i građankama diljem EU-a omogući liječenje sigurnim i djelotvornim lijekovima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | upućuje na to da je u 19 od 27 država članica glavni dio odgovornosti za medicinsku skrb, njegu i zdravstvo prenesen na lokalne i regionalne vlasti. Isto tako, u državama s nacionalnim zdravstvenim sustavom za socijalne službe i socijalnu skrb nerijetko je nadležna lokalna razina. Lokalne i regionalne vlasti stoga imaju ključnu ulogu u financiranju, evaluaciji, nabavi i osiguravanju dostupnosti lijekova, kao i u upravljanju kriznim situacijama i pripravnosti za njih. Stoga je iznimno važno uključiti regionalnu i lokalnu razinu u oblike suradnje predložene u farmaceutskoj strategiji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | preporučuje da se strategijom promiče dostupnost lijekova u slučaju deficita skrbi te da se potiču inovacije i istraživanja u skladu s potrebama pacijenata i zdravstvenog sustava. U dijalogu je potrebno postići dogovor o područjima zdravstvene skrbi u kojima postoji deficit opskrbe kako nijedno područje ne bi bilo zanemareno; |
| --- | --- |

14.

| 15. | posebno pozdravlja predložene sveobuhvatne napore za suzbijanje antimikrobne otpornosti i smatra da je važno raditi na pametnoj, ograničenoj upotrebi antibiotika, potaknuti razvoj i proizvodnju novih antibiotika te zadržati starije antibiotike na tržištu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uviđa da je potrebno poboljšati opskrbu lijekovima za rijetke bolesti odnosno lijekovima za djecu te stoga poziva na reviziju zakonodavstva o djeci i rijetkim bolestima. Trenutačni poticaji nisu doveli do promjena u pravom smjeru. Umjesto toga dobili smo lijekove za koje ima tek ograničenih dokaza o djelotvornosti i sigurnosti i koji su toliko skupi da nisu prioritet u zdravstvenom sustavu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da su pristupačne cijene preduvjet za to da pacijenti dobiju potrebne lijekove te da zdravstveni sustavi ostanu dugoročno održivi. Danas ima teško oboljelih osoba koje ne primaju potrebnu terapiju jer su cijene lijekova izrazito visoke. To se, na primjer, odnosi na lijekove za teške rijetke bolesti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da je tržište lijekova trenutačno nefunkcionalno zbog prešutnog dogovaranja cijena i nedostatka transparentnosti. Poduzeća mogu odlučiti da svoje lijekove neće stavljati na tržište u određenim zemljama. Stoga je dobro da se strategijom nastoji na različite načine promicati natjecanje na tržištu lijekova, među ostalim revizijom prava tržišnog natjecanja. U tom su kontekstu potrebne mjere za promicanje dostupnosti generičkih i biosličnih lijekova; |
| --- | --- |

18.

| 19. | preporučuje bližu suradnju država članica u pogledu ocjenjivanja, određivanja cijena i nabave lijekova te smatra da je ključno da u takvim oblicima suradnje budu zastupljene lokalna i regionalna razina, koje su u mnogim zemljama nadležne za zdravstveni sustav i njegovo financiranje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | slaže se s Komisijom da je europska farmaceutska industrija od strateške važnosti za istraživanje, javno zdravlje, zapošljavanje i trgovinu. Iznimno je važno stvoriti preduvjete za inovacije i upotrebu novih tehnologija kao što su genska terapija, umjetna inteligencija i personalizirana medicina kako bi EU i dalje imao konkurentnu farmaceutsku industriju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podržava prijedlog Komisije o stvaranju europskog prostora za zdravstvene podatke u cilju promicanja prekogranične analize podataka, a time i poboljšanja istraživanja, zdravstvenog rada i nadzora. Zdravstvenim službama mora biti omogućeno sudjelovati u takvoj infrastrukturi. Potrebno je zaštititi privatnost i prava pacijenata na zaštitu podataka; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da se mora zadobiti povjerenje pacijenata koji se moraju moći pouzdati u to da su novi lijekovi sigurni i djelotvorni. Stoga je pri odobravanju lijekova važno osigurati dovoljno kliničkih dokaza. Ako nema dovoljno saznanja o sigurnosti za pacijente i o djelotvornosti, zdravstvenim službama i subjektima koji snose troškove ponekad je teško zauzeti stajalište o novim terapijama. Time se može odgoditi ili otežati liječenje. Postoji, dakle, rizik da će žurno izdana odobrenja imati suprotan učinak. Stoga je važno da EMA surađuje s tijelima za ocjenjivanje zdravstvenih tehnologija, ali i s predstavnicima zdravstvene skrbi i subjektima koji snose troškove na regionalnoj razini; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da je nestašica lijekova već dugo problem u zdravstvenom sektoru. To je postalo još očitije tijekom pandemije COVID-a 19. OR stoga poziva na temeljitu analizu uzroka nestašice lijekova i potiče Komisiju da revidira zakonodavstvo o lijekovima kako bi se povećala sigurnost opskrbe. Budući da prijedlozi iz farmaceutske strategije nisu vrlo konkretni, očekuje prijedloge održivih mjera za osiguravanje strateške autonomije EU-a kako bi se osigurala opskrba lijekovima u normalnim i u kriznim situacijama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća na preporuku iz svojeg mišljenja o mehanizmu EU-a za zdravstvenu zaštitu u izvanrednim okolnostima u vezi s promicanjem razvoja i proizvodnje ključnih lijekova u Europi i poticanjem proizvođača da smanje ovisnost o trećim zemljama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | u pogledu jačanja mehanizama EU-a za prevladavanje zdravstvenih kriza upozorava na to da iz pandemije COVID-a 19 valja izvući prave pouke: potrebna nam je snažna multilateralna suradnja u razvoju i proizvodnji sigurnih i djelotvornih cjepiva, dijagnostičkih sredstava i lijekova. Također je potrebno osigurati djelotvorno i pravedno financiranje i distribuciju budućih cjepiva i lijekova; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja prijedlog o osnivanju tijela EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA) i sa zanimanjem iščekuje razrađeni prijedlog o mandatu tog novog tijela; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja činjenicu da Komisija predlaže reviziju farmaceutskog zakonodavstva kako bi se povećali zahtjevi za procjenu ekološke prihvatljivosti lijekova, koja mora obuhvaćati i proizvodnju kao i primjenu lijekova. Izričito pozdravlja to što će se međunarodnim naporima nastojati suzbijati rizici za okoliš povezani s ispuštanjem lijekova tijekom proizvodnje u trećim zemljama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | osim toga, pozdravlja činjenicu da se u farmaceutskoj strategiji naglašava da bi farmaceutska industrija trebala doprinijeti klimatskoj neutralnosti EU-a, s naglaskom na smanjenju emisija stakleničkih plinova u vrijednosnom lancu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | snažno podupire ambiciju EU-a da pojača globalnu suradnju u području lijekova. |
| --- | --- |

29.

Bruxelles, 7. svibnja 2021.

Predsjednik Europskog odbora regija

Apostolos TZITZIKOSTAS

---