# Europeiska unionens C 274/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 274 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången9 juli 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 274

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången9 juli 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 274/01 | Meddelande från kommissionen om det europeiska medborgarinitiativet End the Cage Age | 1 |
| 2021/C 274/02 | Kommissionens tillkännagivande om godkännanden för försäljning av veterinärmedicinska läkemedel för vilka giltighetsperioden på fem år löper ut på eller efter den dag då förordning (EU) 2019/6 börjar tillämpas | 14 |
| 2021/C 274/03 | Inledning av förfarande (Fall M.10078 — Cargotec/Konecranes) (
  1
  ) | 17 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 274/01

Meddelande från kommissionen om det europeiska medborgarinitiativet End the Cage Age

1

2021/C 274/02

Kommissionens tillkännagivande om godkännanden för försäljning av veterinärmedicinska läkemedel för vilka giltighetsperioden på fem år löper ut på eller efter den dag då förordning (EU) 2019/6 börjar tillämpas

14

2021/C 274/03

Inledning av förfarande (Fall M.10078 — Cargotec/Konecranes) (
  1
  )

1

17

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 274/04 | Eurons växelkurs — 8 juli 2021 | 18 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 274/04

Eurons växelkurs — 8 juli 2021

18

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 274/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10345 — Equistone Partners Europe/CVG) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 19 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2021/C 274/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10345 — Equistone Partners Europe/CVG) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 9.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 274/1

---

Meddelande från kommissionen om det europeiska medborgarinitiativet ”End the Cage Age”

(2021/C 274/01)

1.   INLEDNING: MEDBORGARINITIATIVET

Enligt artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen kan en miljon eller fler medborgare i ett betydande antal EU-medlemsstater genom ett europeiskt medborgarinitiativ uppmana Europeiska kommissionen att inom ramen för sina befogenheter lägga fram ett lämpligt förslag i en fråga där de anser att det krävs en unionsrättsakt för att genomföra fördragen. Närmare bestämmelser om medborgarinitiativ fastställs i förordning (EU) nr 2019/788 (1) (förordningen om medborgarinitiativet).

”End the Cage Age” är det sjätte europeiska medborgarinitiativ som har uppnått de numeriska tröskelvärdena (2). I initiativet uppmanas kommissionen att vidta åtgärder för att förbättra behandlingen av landsbruksdjur, enligt följande:

”Miljontals lantbruksdjur hålls i burar nästan hela livet, vilket orsakar stort lidande. Vi uppmanar kommissionen att sätta stopp för denna ovärdiga behandling av lantbruksdjur.

Burar orsakar lidande för enormt många lantbruksdjur varje år. Det är grymt och onödigt när det finns fungerande djurhållningssystem där djuren får gå fria.

Kommissionen uppmanas därför att föreslå lagstiftning som förbjuder användning av

| — | burar för värphöns, kaniner, unghöns, slaktkycklingföräldrar, avelshöns, vaktlar, ankor och gäss, |
| --- | --- |

—

burar för värphöns, kaniner, unghöns, slaktkycklingföräldrar, avelshöns, vaktlar, ankor och gäss,

| — | grisningsboxar för suggor, |
| --- | --- |

—

grisningsboxar för suggor,

| — | suggboxar, när detta inte redan är förbjudet, |
| --- | --- |

—

suggboxar, när detta inte redan är förbjudet,

| — | individuella kalvboxar, när detta inte redan är förbjudet (3).” |
| --- | --- |

—

individuella kalvboxar, när detta inte redan är förbjudet (3).”

Organisatörerna förklarade utförligt initiativets mål vid ett möte med kommissionen den 30 oktober 2020 och under en offentlig utfrågning som organiserades av Europaparlamentet den 15 april 2021. Den 10 juni 2021 höll Europaparlamentet en debatt i plenum om detta medborgarinitiativ och antog en resolution (4) om parlamentets ståndpunkt.

I detta meddelande redogör kommissionen för sina juridiska och politiska slutsatser när det gäller initiativet, de åtgärder som den avser att vidta och skälen därtill, samt den planerade tidsplanen i enlighet med artikel 15.2 i förordningen om det europeiska medborgarinitiativet.

2.   BAKGRUND

Det här medborgarinitiativet återspeglar krav på en övergång till mer etiskt och hållbart jordbruk, som bland annat kan uppnås med hjälp av en ny djurskyddslagstiftning. Att tillgodose denna efterfrågan är en högprioriterad fråga för kommissionen, vilket den har klargjort i den europeiska gröna given (5) och i från jord till bord-strategin (6). I initiativet hävdas det att 300 miljoner djur för närvarande hålls i burar i EU.

I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt betraktas djur som kännande varelser. Eftersom Europeiska unionen är en viktig livsmedelsimportör har den ett ansvar att garantera att produktionsdjurens levnadsförhållanden återspeglar unionens principer, även vad gäller importerade livsmedel.

Utfasningen av burhållningen började för 22 år sedan, när ny lagstiftning för uppfödning av värphöns trädde i kraft. Fördelarna med detta tillvägagångssätt fick stöd av vetenskapliga analyser vad gäller andra arter som kalvar och svin, för vilka partiella förbud infördes 1997 respektive 2001.

2.1.   Befintlig rättslig ram för djurskydd på gården

EU:s lagstiftning om djurskydd har utvecklats och utvidgats sedan 1974 då den första EU-lagstiftningen om djurskydd antogs. Den nuvarande rättsliga ramen för djurhållning inom jordbruket består av ett allmänt direktiv (7) om skydd av djur som föds upp och hålls för animalieproduktion. Där fastställs allmänna principer och ges utrymme för medlemsstaterna att anta strängare bestämmelser, förutsatt att de är förenliga med EU:s regler. Som komplement till det allmänna direktivet finns fyra sektorsspecifika direktiv om djurskydd för värphöns, slaktkycklingar, kalvar och grisar.

I det allmänna direktivet föreskrivs att djurens rörelsefrihet inte får begränsas på ett sådant sätt att det medför onödigt lidande eller onödig skada. Dessutom krävs det att djur som ständigt eller vanligtvis är fastbundna eller fasthållna ges lämpligt utrymme i enlighet med sina fysiologiska och etologiska behov. Det är med andra ord tillåtet att hålla djuren i burar så länge vissa villkor efterlevs.

I de sektorsspecifika direktiven fastställs vissa regler för burhållning:

| — | Vad gäller värphöns förbjöds användningen av oinredda burar för värphöns i den lagstiftning om uppfödning av värphöns som antogs 1999 i EU, med en övergångsperiod på totalt 12 år i två steg: från och med 2003 måste burar som för första gången tas i bruk vara inredda, och från och med 2012 omfattades alla gårdar i EU av förbudet mot oinredda burar för värphöns. Idag kan värphöns hållas i inredda burar som bland annat ger dem tillgång till sittpinnar och möjlighet att sprätta (8). |
| --- | --- |

—

Vad gäller värphöns förbjöds användningen av oinredda burar för värphöns i den lagstiftning om uppfödning av värphöns som antogs 1999 i EU, med en övergångsperiod på totalt 12 år i två steg: från och med 2003 måste burar som för första gången tas i bruk vara inredda, och från och med 2012 omfattades alla gårdar i EU av förbudet mot oinredda burar för värphöns. Idag kan värphöns hållas i inredda burar som bland annat ger dem tillgång till sittpinnar och möjlighet att sprätta (8).

| — | Sedan 2013 är det obligatoriskt att hålla suggor i grupp under en period som påbörjas fyra veckor efter betäckning och varar till en vecka före den beräknade tidpunkten för grisningen. Under resten av tiden (dvs. från en vecka före den beräknade tidpunkten för grisningen till fyra veckor efter nästa betäckning) hålls en stor andel gyltor och suggor i EU vanligtvis i grisningsboxar och suggboxar, i enlighet med tillämplig EU-lagstiftning (9). |
| --- | --- |

—

Sedan 2013 är det obligatoriskt att hålla suggor i grupp under en period som påbörjas fyra veckor efter betäckning och varar till en vecka före den beräknade tidpunkten för grisningen. Under resten av tiden (dvs. från en vecka före den beräknade tidpunkten för grisningen till fyra veckor efter nästa betäckning) hålls en stor andel gyltor och suggor i EU vanligtvis i grisningsboxar och suggboxar, i enlighet med tillämplig EU-lagstiftning (9).

| — | Sedan 2007 är det förbjudet att hålla en kalv instängd i en enskild box efter åtta veckors ålder. Fram till den åldern har det dock varit möjligt att hålla kalvar enskilt så länge villkoren inom tillämplig EU-lagstiftning uppfylls (10). |
| --- | --- |

—

Sedan 2007 är det förbjudet att hålla en kalv instängd i en enskild box efter åtta veckors ålder. Fram till den åldern har det dock varit möjligt att hålla kalvar enskilt så länge villkoren inom tillämplig EU-lagstiftning uppfylls (10).

För andra djur som nämns i medborgarinitiativet finns ingen särskild EU-lagstiftning för djurskydd.

Begäran om att fasa ut burar ligger i linje med den aktuella utvecklingen, eftersom flera medlemsstater redan har infört fullständiga eller partiella förbud mot burar.

Inredda burar för värphöns

| — | Förbjudna i Österrike och Luxemburg. |
| --- | --- |

—

Förbjudna i Österrike och Luxemburg.

| — | Förbjudna i Frankrike på nya eller renoverade anläggningar. |
| --- | --- |

—

Förbjudna i Frankrike på nya eller renoverade anläggningar.

| — | Förbjuds i Tyskland (fr.o.m. 2025), Tjeckien (fr.o.m. 2027), Vallonien (Belgien) (fr.o.m. 2028) och Slovakien (fr.o.m. 2030). |
| --- | --- |

—

Förbjuds i Tyskland (fr.o.m. 2025), Tjeckien (fr.o.m. 2027), Vallonien (Belgien) (fr.o.m. 2028) och Slovakien (fr.o.m. 2030).

Suggboxar och grisningsboxar

| — | Förbjudna i Sverige. |
| --- | --- |

—

Förbjudna i Sverige.

| — | Grisningsboxar tillåts i Tyskland under högst fem dagar per grisningsperiod (fr.o.m. 2036). |
| --- | --- |

—

Grisningsboxar tillåts i Tyskland under högst fem dagar per grisningsperiod (fr.o.m. 2036).

| — | Suggboxar förbjuds i Tyskland (fr.o.m. 2029). |
| --- | --- |

—

Suggboxar förbjuds i Tyskland (fr.o.m. 2029).

| — | Suggboxar förbjuds i Danmark från tidpunkten för avvänjningen (förbudet får full verkan fr.o.m. 2035). |
| --- | --- |

—

Suggboxar förbjuds i Danmark från tidpunkten för avvänjningen (förbudet får full verkan fr.o.m. 2035).

| — | Förbud mot suggboxar fyra dagar efter inseminering i Nederländerna och tio dagar efter inseminering i Österrike. |
| --- | --- |

—

Förbud mot suggboxar fyra dagar efter inseminering i Nederländerna och tio dagar efter inseminering i Österrike.

Burar för kaniner:

| — | Förbjudna för slaktkaniner i Österrike, Tyskland och Nederländerna. |
| --- | --- |

—

Förbjudna för slaktkaniner i Österrike, Tyskland och Nederländerna.

| — | Förbud mot oinredda burar för slaktkaniner sedan 2016 och mot inredda burar för slaktkaniner och avelshonor i Flandern (Belgien) fr.o.m. 2025. |
| --- | --- |

—

Förbud mot oinredda burar för slaktkaniner sedan 2016 och mot inredda burar för slaktkaniner och avelshonor i Flandern (Belgien) fr.o.m. 2025.

| — | Särskilda krav gäller för kaniner i Tyskland, Nederländerna och Sverige, t.ex. måste slaktkaniner inhysas åtminstone i par, och ha tillgång till lämpligt gnagmaterial, grovfoder och tillträde till en avsats. |
| --- | --- |

—

Särskilda krav gäller för kaniner i Tyskland, Nederländerna och Sverige, t.ex. måste slaktkaniner inhysas åtminstone i par, och ha tillgång till lämpligt gnagmaterial, grovfoder och tillträde till en avsats.

2.2.   Nuvarande politiskt sammanhang inom EU

Den 11 december 2019 antog kommissionen ett meddelande om en europeisk grön giv (11) vilket är en omfattande strategi för hur EU ska ställa om till en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi som tar hänsyn till alla aspekter av hållbarhet, inklusive djurskydd.

Den 20 maj 2020 (som en del av den gröna given) antog kommissionen från jord till bord-strategin (12) för ett rättvist, hälsosamt och miljövänligt livsmedelssystem anges. Genom strategin vill kommissionen säkerställa att EU:s livsmedel inte bara är säkra, näringsrika och av hög kvalitet, men också blir den globala standarden för hållbarhet. Djurskydd spelar en framträdande roll i hållbarhetsagendan och strategin innehåller ett åtagande från kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag för att se över EU:s djurskyddslagstiftning senast i slutet av 2023, efter en utvärdering (kontroll av ändamålsenligheten) av den befintliga lagstiftningen och en konsekvensbedömning. Målet är att förbättra djurskyddet, vidga lagstiftningens tillämpningsområde, anpassa den efter de senaste vetenskapliga beläggen och göra den lättare att verkställa.

Kommissionen tillkännagav också i strategin att den skulle

| — | se över möjligheten för djurskyddsmärkning i syfte att tillvarata och föra vidare i livsmedelskedjan det förädlingsvärde som produkter erhåller när de framställs på djurvänligt sätt, och |
| --- | --- |

—

se över möjligheten för djurskyddsmärkning i syfte att tillvarata och föra vidare i livsmedelskedjan det förädlingsvärde som produkter erhåller när de framställs på djurvänligt sätt, och

| — | föreslå ett ramverk för märkning av hållbara livsmedel. |
| --- | --- |

—

föreslå ett ramverk för märkning av hållbara livsmedel.

I från jord till bord-strategin uppmärksammas den roll som den gemensamma jordbrukspolitiken spelar när det gäller att stödja övergången till hållbara livsmedelssystem. Inom ramen för och med förbehåll för det pågående lagstiftningsförfarandet för den gemensamma jordbrukspolitiken planeras ett nytt system från och med 2023, varigenom medlemsstaterna kommer att kunna använda miljösystem (13) för att stödja övergången till bättre djurskydd (14). Miljösystemen kommer att ge jordbrukarna stöd i form av förvaltningsåtaganden som kompenserar dem för merkostnader eller inkomstförluster som uppstår när standarderna uppgraderas och går längre än de obligatoriska kraven. Miljösystemen finansieras helt och hållet genom unionens allmänna budget.

Inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) kommer det efter 2022 att finnas samma stödmöjligheter för djurskydd som det under perioden 2014-2022 finns inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Ejflu-finansierade projekt (insatser) kräver medfinansiering från medlemsstaterna. Ejflu-stöd finns tillgängligt i form av förvaltningsåtaganden som kompenserar jordbrukare för merkostnader eller inkomstförluster i samband med åtaganden för uppgraderade standarder som går längre än de obligatoriska kraven, och investeringar i djurstall som främjar djurs välbefinnande. I vilken utsträckning stöden från Ejflu och miljösystemen går till djurskydd beror på medlemsstaternas behov och prioriteringar.

Inom ramen för Ejflu och miljösystemen finns ytterligare interventionsmöjligheter, såsom stöd till

| — | utbildning och rådgivning, |
| --- | --- |

—

utbildning och rådgivning,

| — | omställning till och upprätthållande av ekologiska jordbruksmetoder, |
| --- | --- |

—

omställning till och upprätthållande av ekologiska jordbruksmetoder,

| — | kvalitetssystem, och |
| --- | --- |

—

kvalitetssystem, och

| — | samarbete och innovation mellan olika delar av livsmedelskedjan under det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket (15). |
| --- | --- |

—

samarbete och innovation mellan olika delar av livsmedelskedjan under det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket (15).

Djurskydd planeras bli ett av den gemensamma jordbrukspolitikens särskilda mål för perioden 2023–2027 (16). Varje medlemsstat kommer att bedöma sin situation på grundval av en swot-analys av landets starka och svaga sidor, möjligheter och hot samt dess särskilda behov, särskilt när det gäller att förstärka djurskyddet och minska användningen av antimikrobiella medel. På grundval av detta kommer varje medlemsstat att utforma interventioner som ska ingå i en nationell strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken (som efter kommissionens godkännande kommer att träda i kraft i början av 2023), samt en strategi för att kombinera olika verktyg inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Särskilda indikatorer kommer att användas för att mäta och följa planernas genomförande.

Efterlevnad av obligatoriska befintliga rättsliga djurskyddskrav (17) kommer även i fortsättningen att vara ett av villkoren för att jordbrukare ska få fullt direktstöd från den gemensamma jordbrukspolitiken och vissa (årliga) utbetalningar inom ramen för Ejflu, inklusive djurskyddsstöd.

I december 2020 antog kommissionen rekommendationer om de nationella strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Rekommendationerna riktas till var och en av medlemsstaterna och innehåller flera åtgärder för att förbättra lantbruksdjurs välbefinnande (18).

För att hjälpa medlemsstaterna att utforma insatser i linje med rekommendationerna inledde kommissionen nyligen en studie av åtgärder och verktyg inom den gemensamma jordbrukspolitiken som främjar djurs välbefinnande och minskad användning av antimikrobiella medel (19). Studien förväntas vara klar i oktober 2021.

2.3.   Vetenskapligt sammanhang och pågående projekt

Förbättrat djurskydd är inte bara en etisk fråga; det förbättrar djurhälsan och minskar läkemedelsanvändningen, vilket minskar risken för utveckling av läkemedelsresistenta mikroorganismer och förbättrar livsmedelskvaliteten. Minskad stress hos till exempel värphöns minskar dessutom förekomsten av salmonella i flockar. Människors och djurs välbefinnande är nära förbundna med varandra.

Under de senaste 20 åren har Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), som är kommissionens främsta vetenskapliga rådgivare i sådana frågor, yttrat sig i fråga om (bland annat) välbefinnandet hos värphöns och svin. Efsa genomför nu ytterligare vetenskapliga utvärderingar av burar för de arter och djurkategorier som nämns i medborgarinitiativet. Resultaten kommer att bli tillgängliga under 2022 och 2023. Ett nyligen utfärdat yttrande från Efsa kan anses återspegla den aktuella kunskapsnivån när det gäller kaniner (20).

Flera nyutkomna vetenskapliga studier styrker att det finns alternativa högeffektiva jordbrukssystem som inte omfattar burhållning. Utöver detta visar en studie som nyligen genomförts åt Europaparlamentets utskott för framställningar (21) att burfria djurhållningssystem för värphöns ur ekonomisk, miljömässig och social synpunkt är likvärdiga med system där inredda burar används. I en annan studie (22) ges en överblick över vetenskaplig forskning om burhållning av värphöns, suggor, kaniner, ankor, gäss, kalvar och vaktlar. Här beskrivs den inverkan som burhållning och alternativa metoder för djurhållning har på djurs välbefinnande. Ytterligare studier visar på de miljö- och djurskyddsmässiga utmaningar, möjligheter och möjliga konsekvenser som ett fortsatt förbättringsarbete kring djurs välbefinnande och avskaffandet av burar vid uppfödning av vissa lantbruksdjur inom EU kan innebära (23).

Olika pågående forsknings- och innovationsprojekt, som också finansieras med EU-medel, behandlar djurs välbefinnande, i synnerhet vad gäller jordbruk med begränsad användning av insatsmedel (24), precisionsjordbruk (25) och intensivt jordbruk där djurhållningsmetoder med förbättrat djurskydd tillämpas. Hittills har inga projekt inriktats specifikt på upphörande av burhållning, men inom vissa projekt inom Core (26) Organic Cofund (27) som finansieras genom Horisont 2020 undersöks djuruppfödning, möjligheten för djur att uppfylla sina naturliga behov och relaterade frågor. Det rör sig bland annat om följande:

| — | Power, som undersöker förbättringar inom svinhållning och svinskötsel, bland annat vilken effekt utformningen av grisningsboxar, suggornas gener och de uppfödningsstrategier som används har på nyfödda kultingars dödlighet och hälsa, såväl före som efter avvänjning. |
| --- | --- |

—

Power, som undersöker förbättringar inom svinhållning och svinskötsel, bland annat vilken effekt utformningen av grisningsboxar, suggornas gener och de uppfödningsstrategier som används har på nyfödda kultingars dödlighet och hälsa, såväl före som efter avvänjning.

| — | GroupHouseNet (28), som är en åtgärd inom ramen för det europeiska samarbetet inom vetenskap och teknik och syftar till att ge EU:s boskapsnäring de innovationer inom uppfödning av svin och fjäderfä som behövs för en lyckad övergång till grupphållningssystem utan smärtsam svanskupering och näbbtrimning. |
| --- | --- |

—

GroupHouseNet (28), som är en åtgärd inom ramen för det europeiska samarbetet inom vetenskap och teknik och syftar till att ge EU:s boskapsnäring de innovationer inom uppfödning av svin och fjäderfä som behövs för en lyckad övergång till grupphållningssystem utan smärtsam svanskupering och näbbtrimning.

Horisont Europa, EU:s nya ramprogram för forskning och innovation, kommer att ge ytterligare stöd under perioden 2021–2027, särskilt inom insatsområdet jordbruk, skogsbruk och landsbygdsområden (29).

2.4.   Det sociala och ekonomiska sammanhanget

Fler och fler konsumenter kräver nu att produktionsmetoderna tar hänsyn till djurs välbefinnande och de begär information som hjälper dem att hitta livsmedel som har producerats på ett sådant sätt (30).

Lantbruksdjur hålls i burar av olika, främst ekonomiska, skäl. Sådana system (särskilt i intensiva produktionsenheter) är ekonomiskt effektiva och innebär mer praktiska arbetsförhållanden. En viss grad av inomhushållning kan också vara nödvändigt av biosäkerhetsskäl för att förebygga vissa djursjukdomar.

Att avskaffa burar kräver en förändring av nuvarande produktionsmetoder och i många fall även dyra investeringar. Det kan kräva att jordbrukarna anpassar sina anläggningar, köper ny utrustning och anpassar produktions- och djurhållningsmetoderna. Å andra sidan innebär övergången till nya produktionsmetoder med striktare djurskyddsstandarder ofta att jordbrukarens anseende i samhället förbättras och att förtroendet för deras arbete ökar (31). EU:s strikta djurskyddsstandarder bidrar också till det goda anseende som dess jordbruksprodukter åtnjuter och förklarar till viss del den höga efterfrågan som finns på dessa. Den höga efterfrågan säkerställer i sin tur högre inkomster åt jordbrukarna. Om nuvarande produktionssystem förändras kan det även bidra till att bevara de resurser som livsmedelssystemen är beroende av och därmed begränsa minskningen av biologisk mångfald.

2.5.   Pågående initiativ och åtgärder med koppling till medborgarinitiativet

I förhållande till översynen av djurskyddslagstiftningen, inbegripet direktiv 98/58/EG om skydd av animalieproduktionens djur (32), som aviserades i från jord till bord-strategin, vidtar kommissionen redan eller har redan vidtagit följande åtgärder:

| — | I juni 2020 gav kommissionen i uppdrag åt Efsa att avge uppdaterade vetenskapliga yttranden om för- och nackdelarna med olika produktionssystem och hur dessa kan förbättras för arter som i nuläget omfattas av sektorspecifik djurskyddslagstiftning, dvs. värphöns (uppdraget innefattar även unghöns och avelsdjur för värphöns), slaktkycklingar (även avelsdjur för slaktkycklingar), kalvar och svin. I juni 2021 begärde kommissionen ytterligare yttranden angående djurs välbefinnande vid uppfödning av vaktlar, ankor och gäss med och utan burar (33). Efsa förväntas avge dessa yttranden under 2022 och 2023. |
| --- | --- |

—

I juni 2020 gav kommissionen i uppdrag åt Efsa att avge uppdaterade vetenskapliga yttranden om för- och nackdelarna med olika produktionssystem och hur dessa kan förbättras för arter som i nuläget omfattas av sektorspecifik djurskyddslagstiftning, dvs. värphöns (uppdraget innefattar även unghöns och avelsdjur för värphöns), slaktkycklingar (även avelsdjur för slaktkycklingar), kalvar och svin. I juni 2021 begärde kommissionen ytterligare yttranden angående djurs välbefinnande vid uppfödning av vaktlar, ankor och gäss med och utan burar (33). Efsa förväntas avge dessa yttranden under 2022 och 2023.

| — | Den 7 april 2021 offentliggjorde kommissionen resultaten av en utvärdering av EU:s djurskyddsstrategi (2012–2015) (34). |
| --- | --- |

—

Den 7 april 2021 offentliggjorde kommissionen resultaten av en utvärdering av EU:s djurskyddsstrategi (2012–2015) (34).

| — | Kommissionen genomför för närvarande en utvärdering (kontroll av ändamålsenligheten) av EU:s regelverk för djurskydd (35), som syftar till att identifiera






  — | eventuella brister i utformningen, omfattningen och genomförandet av de befintliga reglerna, |
| --- | --- | --- |

—

Kommissionen genomför för närvarande en utvärdering (kontroll av ändamålsenligheten) av EU:s regelverk för djurskydd (35), som syftar till att identifiera

—

eventuella brister i utformningen, omfattningen och genomförandet av de befintliga reglerna,

| — | möjligheter till förenkling och minskning av regelbördan och kostnader, och |
| --- | --- |

—

möjligheter till förenkling och minskning av regelbördan och kostnader, och

| — | eventuella luckor och delar som kan förbättras. |
| --- | --- |

—

eventuella luckor och delar som kan förbättras.

Denna kontroll av ändamålsenligheten förväntas bli klar till 2022.

| — | Kommissionen utforskar möjligheten av ett EU-omfattande djurskyddsmärke för att främja värdeöverföring inom livsmedelskedjan. För det ändamålet har den inrättat en särskild undergrupp inom EU-plattformen för djurskydd och inlett en studie om djurskyddsmärkning (36). |
| --- | --- |

—

Kommissionen utforskar möjligheten av ett EU-omfattande djurskyddsmärke för att främja värdeöverföring inom livsmedelskedjan. För det ändamålet har den inrättat en särskild undergrupp inom EU-plattformen för djurskydd och inlett en studie om djurskyddsmärkning (36).

Följande pågående och planerade åtgärder är också relevanta i samband med medborgarinitiativet:

| — | Studier för att samla in information om de miljömässiga och socioekonomiska konsekvenserna av utfasningen av burar och för att ge en tydligare bild av den nuvarande situationen i EU (37), |
| --- | --- |

—

Studier för att samla in information om de miljömässiga och socioekonomiska konsekvenserna av utfasningen av burar och för att ge en tydligare bild av den nuvarande situationen i EU (37),

| — | En uppförandekod för ansvarsfulla affärs- och marknadsföringsmetoder håller för närvarande på att utarbetas. Målet är att uppmuntra aktörer i livsmedelskedjan att göra hållbarhetsåtaganden som även omfattar djurskydd; dessa kan även innefatta åtaganden om en övergång till djurhållningssystem utan burar. |
| --- | --- |

—

En uppförandekod för ansvarsfulla affärs- och marknadsföringsmetoder håller för närvarande på att utarbetas. Målet är att uppmuntra aktörer i livsmedelskedjan att göra hållbarhetsåtaganden som även omfattar djurskydd; dessa kan även innefatta åtaganden om en övergång till djurhållningssystem utan burar.

| — | Kommissionen kommer att utarbeta ett lagstiftningsförslag om en ram för ett hållbart livsmedelssystem före utgången av 2023. Djurskydd kommer att tas upp när definitionen av ett hållbart livsmedelssystem och kriterier för att bedöma hållbarheten hos livsmedel och verksamheter diskuteras. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att utarbeta ett lagstiftningsförslag om en ram för ett hållbart livsmedelssystem före utgången av 2023. Djurskydd kommer att tas upp när definitionen av ett hållbart livsmedelssystem och kriterier för att bedöma hållbarheten hos livsmedel och verksamheter diskuteras.

| — | Senast 2024 kommer kommissionen att föreslå en ram för märkning av hållbart producerade livsmedel som täcker näringsmässiga, klimat- och miljömässiga och sociala aspekter av livsmedelsprodukter, däribland även djurskydd. |
| --- | --- |

—

Senast 2024 kommer kommissionen att föreslå en ram för märkning av hållbart producerade livsmedel som täcker näringsmässiga, klimat- och miljömässiga och sociala aspekter av livsmedelsprodukter, däribland även djurskydd.

| — | Flera bilaterala handelsavtal med länder utanför EU innehåller redan samarbetsbestämmelser om djurskydd, men EU kommer att föreslå att ett kapitel om hållbara livsmedelsproduktionssystem tas med i pågående förhandlingar om frihandelsavtal med partnerländer och framtida handelsavtal. Detta omfattar även samarbete om djurskydd och |
| --- | --- |

—

Flera bilaterala handelsavtal med länder utanför EU innehåller redan samarbetsbestämmelser om djurskydd, men EU kommer att föreslå att ett kapitel om hållbara livsmedelsproduktionssystem tas med i pågående förhandlingar om frihandelsavtal med partnerländer och framtida handelsavtal. Detta omfattar även samarbete om djurskydd och

| — | EU främjar också sina djurskyddsstandarder genom att bidra till utveckling, beslut kring och verkställande av Världsorganisationen för djurhälsas (OIE) internationella djurskyddsstandarder (38) och genom sitt samarbete med FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO). |
| --- | --- |

—

EU främjar också sina djurskyddsstandarder genom att bidra till utveckling, beslut kring och verkställande av Världsorganisationen för djurhälsas (OIE) internationella djurskyddsstandarder (38) och genom sitt samarbete med FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO).

3.   UTVÄRDERING AV FÖRSLAGEN I INITIATIVET

3.1.   Svar på initiativet: åtgärder

I medborgarinitiativet uppmanas kommissionen att föreslå lagstiftning som förbjuder användning av

| — | burar för värphöns, kaniner, unghöns, slaktkycklingföräldrar, avelshöns, vaktlar, ankor och gäss, |
| --- | --- |

—

burar för värphöns, kaniner, unghöns, slaktkycklingföräldrar, avelshöns, vaktlar, ankor och gäss,

| — | grisningsboxar för suggor, |
| --- | --- |

—

grisningsboxar för suggor,

| — | suggboxar, när detta inte redan är förbjudet, och |
| --- | --- |

—

suggboxar, när detta inte redan är förbjudet, och

| — | individuella kalvboxar, när detta inte redan är förbjudet.” |
| --- | --- |

—

individuella kalvboxar, när detta inte redan är förbjudet.”

Som svar på initiativet och på kravet på en övergång till mer etiska och hållbara jordbrukssystem har kommissionen för avsikt att föreslå en utfasning av och slutligen ett förbud mot användning av sådana bursystem för alla dessa arter och kategorier, på villkor (inbegripet övergångsperiodens längd) som ska fastställas på grundval av Efsas yttranden och en konsekvensbedömning. Detta kommer att vara ett av de viktigaste målen för den översyn av djurskyddslagstiftningen som kommissionen har åtagit sig att lägga fram senast sista kvartalet 2023.

I samband med översynen kommer kommissionen att beakta följande:

A.   Djur som för närvarande omfattas av artspecifik djurskyddslagstiftning

Den befintliga artspecifika djurskyddslagstiftningen om värphöns, suggor och kalvar kommer att ses över inom ramen för från jord till bord-strategin, och kommissionen kommer att lägga fram ett förslag senast sista kvartalet 2023. Enligt nuvarande lagstiftning är vissa typer av burar förbjudna, men inte alla.

B.   Djur som för närvarande inte omfattas av artspecifik djurskyddslagstiftning

Flera av de arter och kategorier som finns omnämnda i medborgarinitiativet (kaniner, unghöns, avelsdjur för slaktkycklingar och värphöns, vaktlar, ankor och gäss) omfattas inte specifikt av befintlig djurskyddslagstiftning inom EU.

Som svar på initiativet gav kommissionen i juni 2020 och i juni 2021 Efsa i uppdrag att komplettera befintliga vetenskapliga belägg om djurskyddseffekterna av buruppfödningssystem för värphöns, grisar, kalvar, unghöns, avelsdjur för slaktkycklingar och värphöns, vaktlar, ankor och gäss under 2022 och början av 2023 i syfte att införa lagstiftningen senast sista kvartalet 2023.

Villkoren för att förbjuda bursystem kommer att fastställas på grundval av en konsekvensbedömning som tar hänsyn till följande:

| — | djurskyddsfördelar, |
| --- | --- |

—

djurskyddsfördelar,

| — | sociala och ekonomiska behov inom jordbrukssektorn i EU, inklusive småjordbruken, |
| --- | --- |

—

sociala och ekonomiska behov inom jordbrukssektorn i EU, inklusive småjordbruken,

| — | den internationella handelsdimensionen, och |
| --- | --- |

—

den internationella handelsdimensionen, och

| — | olika miljöaspekter. |
| --- | --- |

—

olika miljöaspekter.

3.2.   Svar på initiativet: planerad tidsplan

Kommissionens svar på initiativet, som beskrivs i avsnitt 3.1, kommer att utgöra ett av de viktigaste målen för den översyn av djurskyddslagstiftningen som kommissionen har åtagit sig att lägga fram senast sista kvartalet 2023.

För att utarbeta detta lagstiftningsförslag kommer kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning enligt beskrivningen ovan. Bedömningen kommer också att stödja beslutsfattandet om bland annat kompletterande åtgärder. Den kommer även att innefatta ett offentligt samråd som genomförs i början av 2022. Konsekvensbedömningen ska enligt planerna slutföras senast i slutet av 2022.

Medborgarinitiativet innehöll ingen specifik begäran om tidsplanen, men under ett möte med kommissionen och vid utfrågningen i Europaparlamentet förklarade organisatörerna att de hoppas att ett förbud mot burar ska kunna träda i kraft under 2027.

Det datum då förbudet skulle träda i kraft, och därmed längden på utfasningsperioden, är frågor som kommer att beaktas i samband med konsekvensbedömningen av lagstiftningsförslaget. I synnerhet kommer man att bedöma möjligheten av att den föreslagna skulle kunna träda i kraft från och med 2027, med beaktande av behovet att stödja jordbrukarna i denna övergång – både ekonomiskt och på andra sätt.

3.3.   Övergångsåtgärder och kompletterande åtgärder i EU

Även om initiativet i sig inte innehåller några krav på övergångsåtgärder och kompletterande åtgärder angav organisatörerna vid mötet med kommissionen och vid Europaparlamentets offentliga utfrågning att sådana åtgärder skulle behövas för att underlätta övergången till burfri uppfödning.

Kommissionen anser att en balanserad övergång till burfria system kräver att lämplig hänsyn tas till relevanta samhällsintressen, de ekonomiska konsekvenserna för de olika berörda parterna och olika miljöaspekter. Övergången bör organiseras och stödjas på ett sätt som låter jordbrukarna dra nytta av samhällets krav på förstärkt djurskydd och använda det som en möjlighet att bidra till bättre djurhälsa och djurskydd, förbättrad livsmedelskvalitet liksom till miljömålen utan att för den skull riskera sina verksamheters överlevnad. Hela livsmedelskedjan, särskilt livsmedelsindustrin och detaljhandeln, kommer att spela en viktig roll.

Därför kommer kommissionen, parallellt med den lagstiftning som den kommer att föreslå, att fortsätta att utveckla stödåtgärder såsom bästa praxis, riktlinjer, rekommendationer och studier, för att främja och övergå till djurhållning utan burar. Den kommer att främja kommunikation och information om åtgärderna i samband med förberedelserna inför utfasningen av burar. Syftet är att ge jordbrukarna incitament att inleda övergångsprocessen.

| — | Genom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer EU att ge ekonomiskt stöd till jordbrukare så att de kan övergå till burfria system genom de medel som finns tillgängliga inom ramen för landsbygdsutvecklingspolitiken och de nya miljösystemen (i den mån medlemsstaterna utnyttjar dessa möjligheter). Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att använda miljösystemen (när lagstiftningen om den nya gemensamma jordbrukspolitiken har antagits) och att de i sina nationella strategiska planer ska lägga fram sina interventionsstrategier för att stödja utfasningen av burar. Detta skulle också kunna innebära en övergång till innovativa lösningar och extensiva produktionssystem. |
| --- | --- |

—

Genom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer EU att ge ekonomiskt stöd till jordbrukare så att de kan övergå till burfria system genom de medel som finns tillgängliga inom ramen för landsbygdsutvecklingspolitiken och de nya miljösystemen (i den mån medlemsstaterna utnyttjar dessa möjligheter). Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att använda miljösystemen (när lagstiftningen om den nya gemensamma jordbrukspolitiken har antagits) och att de i sina nationella strategiska planer ska lägga fram sina interventionsstrategier för att stödja utfasningen av burar. Detta skulle också kunna innebära en övergång till innovativa lösningar och extensiva produktionssystem.

Vid utvärderingen av medlemsstaternas nationella strategiska planer kommer kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt det ekonomiska stöd som medlemsstaterna avsätter till förbättrat djurskydd. Slutligen uppmanar kommissionen medlemsstaterna att höja stödnivån (39) för stöd från Ejflu för djurhållningssystem utan burar, jämfört med investeringar i djurhållningssystem som tar mindre hänsyn till djurs välbefinnande.

I sitt årliga arbetsprogram för säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter (40) kommer kommissionen att inkludera en särskild budget för att höja medvetenheten kring hållbarhet i jordbruket, vilket även innefattar specifika djurskyddsåtgärder såsom djurhållningssystem utan burar.

Andra stödåtgärder kommer att komplettera finansiering från den gemensamma jordbrukspolitiken:

| — | I linje med den antagna handlingsplanen för ekologiskt jordbruk, som syftar till att säkerställa att 25 % av marken i EU används för ekologisk produktion senast 2030, kommer jordbrukarna att få möjlighet att övergå direkt från bursystem till ekologiskt jordbruk. Användning av burar är inte tillåten i ekologisk produktion (41). |
| --- | --- |

—

I linje med den antagna handlingsplanen för ekologiskt jordbruk, som syftar till att säkerställa att 25 % av marken i EU används för ekologisk produktion senast 2030, kommer jordbrukarna att få möjlighet att övergå direkt från bursystem till ekologiskt jordbruk. Användning av burar är inte tillåten i ekologisk produktion (41).

| — | Kommissionen kommer att stödja jordbrukare och andra aktörer i övergången till burfria djurhållningssystem genom att tillhandahålla informationskampanjer och utbildning via medlemsstaternas jordbruksrådgivningstjänster (42). |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att stödja jordbrukare och andra aktörer i övergången till burfria djurhållningssystem genom att tillhandahålla informationskampanjer och utbildning via medlemsstaternas jordbruksrådgivningstjänster (42).

| — | Kommissionen kommer att uppmuntra livsmedelsbearbetningsindustrin och detaljhandeln att stödja utvecklingen av en marknad för livsmedel som har producerats inom burfria system och erbjuda fördelaktiga priser för producenter av sådana produkter. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att uppmuntra livsmedelsbearbetningsindustrin och detaljhandeln att stödja utvecklingen av en marknad för livsmedel som har producerats inom burfria system och erbjuda fördelaktiga priser för producenter av sådana produkter.

| — | I linje med från jord till bord-strategin kommer kommissionen att överväga olika alternativ för djurskyddsmärkning för att främja överföring av förädlingsvärdet inom livsmedelskedjan. Ett krav på att informera konsumenter om huruvida den animaliska livsmedlen kommer från burhållning eller från system utan burar skulle kunna uppmuntra producenterna att tidigarelägga övergången till burfria system och konsumenterna att göra mer medvetna val. På liknande sätt kommer kommissionen att undersöka möjligheten att utvidga tillämpningsområdet för marknadsföringsstandarderna för jordbruksprodukter i samband med översynen av lagstiftningen (såsom anges i från jord till bord-strategin). |
| --- | --- |

—

I linje med från jord till bord-strategin kommer kommissionen att överväga olika alternativ för djurskyddsmärkning för att främja överföring av förädlingsvärdet inom livsmedelskedjan. Ett krav på att informera konsumenter om huruvida den animaliska livsmedlen kommer från burhållning eller från system utan burar skulle kunna uppmuntra producenterna att tidigarelägga övergången till burfria system och konsumenterna att göra mer medvetna val. På liknande sätt kommer kommissionen att undersöka möjligheten att utvidga tillämpningsområdet för marknadsföringsstandarderna för jordbruksprodukter i samband med översynen av lagstiftningen (såsom anges i från jord till bord-strategin).

| — | Offentlig upphandling kan spela en viktig roll i omvandlingen av EU:s produktions- och konsumtionsmodeller genom att främja hållbara inköpsmetoder för livsmedel. Därför har kommissionen inom ramarna för från jord till bord-strategin åtagit sig att hitta det bästa sättet att fastställa obligatoriska minimikriterier vid upphandling av hållbart producerade livsmedel. I samband med detta kommer kommissionen att undersöka hur den kan stödja övergången till burfria system. Vissa djurskyddsaspekter ingår redan i de nuvarande kriterierna för miljöanpassad offentlig upphandling (43). |
| --- | --- |

—

Offentlig upphandling kan spela en viktig roll i omvandlingen av EU:s produktions- och konsumtionsmodeller genom att främja hållbara inköpsmetoder för livsmedel. Därför har kommissionen inom ramarna för från jord till bord-strategin åtagit sig att hitta det bästa sättet att fastställa obligatoriska minimikriterier vid upphandling av hållbart producerade livsmedel. I samband med detta kommer kommissionen att undersöka hur den kan stödja övergången till burfria system. Vissa djurskyddsaspekter ingår redan i de nuvarande kriterierna för miljöanpassad offentlig upphandling (43).

| — | Vid behov ska Horisont Europa hjälpa beslutsfattarna och andra aktörer genom att tillhandahålla ytterligare vetenskapliga belägg. I synnerhet kommer kommissionen att föreslå att upprättandet av ett europeiskt partnerskap för djurhälsa och djurskydd läggs till arbetsprogrammet 2023–2024. |
| --- | --- |

—

Vid behov ska Horisont Europa hjälpa beslutsfattarna och andra aktörer genom att tillhandahålla ytterligare vetenskapliga belägg. I synnerhet kommer kommissionen att föreslå att upprättandet av ett europeiskt partnerskap för djurhälsa och djurskydd läggs till arbetsprogrammet 2023–2024.

Ytterligare åtgärder kommer att innefatta ett bättre och striktare genomförande av befintlig lagstiftning, exempelvis genom att utbilda inspektörer (inom kommissionens program Bättre utbildning för säkrare livsmedel (44) och med stöd från EU:s referenscentrum för djurskydd) och i samband med kommissionens granskning av djurskyddssystem och uppföljningen med nationella myndigheter.

Utöver detta kan medlemsstaterna fokusera på övergången till burfria djurhållningssystem i sina nationella åtgärder för statligt stöd (45). Reglerna för statligt stöd inom jordbruket tillåter medlemsstaterna att bevilja ekonomiskt stöd till jordbrukare under den tid som EU-standarderna ännu inte har trätt i kraft. Om nya EU-standarder träder i kraft kan jordbrukare erhålla stöd för relaterade investeringar under en begränsad tid.

3.4.   Handelsaspekter

Kommissionen vill uppmuntra användandet av hållbarhetsstandarder (inklusive djurskyddsstandarder) globalt och främja politisk samstämmighet vad gäller både inhemska och importerade produkter. I konsekvensbedömningen kommer man att undersöka olika alternativ för att uppnå detta mål när det gäller djur och produkter av animaliskt ursprung från tredjeländer.

I sin Översyn av EU:s handelspolitik (46) understryker kommissionen att importer måste uppfylla relevanta EU-bestämmelser och EU-standarder och att det under vissa omständigheter som fastställs i WTO-reglerna är lämpligt för EU att kräva att importerade produkter uppfyller vissa produktionskrav. De produktionskrav som ställs på importerade produkter motiveras av behovet att skydda miljön och ta hänsyn till etiska farhågor. När sådana åtgärder vidtas för importerade produkter måste full hänsyn tas till WTO:s regler. Det är också möjligt att ställa djurskyddskrav på produkter som importeras inom ramarna för bilaterala handelsavtal.

Inom befintlig EU-lagstiftning omfattas bara ett fåtal djurarter och animalieprodukter av särskilda djurskyddskrav vid import. I avsaknad av tillräckliga garantier om att exportlandets marknadsföringsstandarder för ägg är likvärdiga med EU:s måste importerade ägg förses med en märkning av produktionsmetoden som ”ej gemenskapsnorm” (47). Det hälsointyg som åtföljer importerat kött måste kompletteras med ett intyg som visar att exportlandets slaktkrav åtminstone motsvarar de som anges i EU:s djurskyddslagstiftning, till exempel vad gäller bedövning (48).

Kommissionen främjar aktivt EU:s djurskyddsstandarder genom bilateralt samarbete och samarbetar med internationella organisationer som OIE och FAO för att förbättra förhållandena på gården för djur i hela världen. Arbetet har rönt viss framgång, som dock är begränsad och starkt beroende av det intresse som handelspartnerna visar för att höja sina standarder. Kommissionen avser att fortsätta och öka sina ansträngningar på internationell nivå.

Eftersom EU är en stor importör av livsmedel kommer kommissionen att undersöka denna fråga i konsekvensbedömningen för översynen av djurskyddslagstiftningen genom att undersöka följande alternativ som inte utesluter varandra och möjliga kombinationer av dem (se nedan). Alla framtida åtgärder som EU vidtar måste följa WTO:s regler.

Alternativ 1   
  Fördjupat samarbete med handelspartner

Kommissionen kommer att inrätta särskilda ”kunskapsvägar” för att sprida de senaste vetenskapliga rönen om alternativ till burhållning. Den kommer att sträva efter att fördjupa samarbetet med handelspartner, i synnerhet med dem som EU redan har frihandelsavtal med eller som EU för närvarande förhandlar med om handelsavtal. Detta är förenligt med andan i de ”gröna allianser/partnerskap” som från jord till bord-strategin refererar till och kan främja den globala spridningen av EU:s djurskyddsstandarder. Det bilaterala samarbetet kommer att kombineras med liknande tillvägagångssätt i förhållande till internationella organisationer och regionala organ.

Alternativ 2   
  Införande av vissa EU-regler vid import

Kommissionen kommer att bedöma möjligheten att utforma särskilda importregler på grundval av EU:s regler i fråga om burar. Dessa regler skulle träda i kraft efter en lämplig övergångsperiod och säkerställa att konsumenternas önskningar tillgodoses. Under övergångsperioden skulle EU kunna erbjuda stöd eller incitament åt partnerländer som man importerar djur/animalieprodukter från, exempelvis i form av

| — | tekniskt bistånd och samarbetsmöjligheter inom ramen för befintliga och framtida handelsavtal, och |
| --- | --- |

—

tekniskt bistånd och samarbetsmöjligheter inom ramen för befintliga och framtida handelsavtal, och

| — | program för EU:s grannskap och för anslutande länder så att de kan uppgradera produktionssystemen för att uppfylla EU-kraven och stödja övergången till burfria djurhållningssystem. |
| --- | --- |

—

program för EU:s grannskap och för anslutande länder så att de kan uppgradera produktionssystemen för att uppfylla EU-kraven och stödja övergången till burfria djurhållningssystem.

Dessa skulle åtföljas av utbildning för inspektörer i länder utanför EU (inom utbildningsprogrammet Bättre utbildning för säkrare livsmedel) och informationskampanjer.

Alternativ 3   
  Ett system för djurskyddsmärkning som även gäller vid import

Kommissionen kommer att bedöma möjligheten att införa märkningskrav för att informera konsumenter inom EU om huruvida produkter härrör från djur som hållits i burar eller inte. Ett sådant krav skulle gälla alla produkter på EU:s marknad, inklusive importerade produkter, i full överensstämmelse med EU:s internationella förpliktelser.

Vad gäller alternativ 2 och 3 skulle anslutande länder kunna föreslå projekt under jordbruks- eller djurskyddsrubriker, inklusive projekt för utfasning av burar, exempelvis genom att använda instrumentet för stöd inför anslutningen (49). Instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (50) är ett finansieringsinstrument för andra länder utanför EU, inklusive EU:s grannländer.

4.   SLUTSATS OCH FRAMTIDSUTSIKT

I sitt svar på medborgarinitiativet End the Cage Age drar kommissionen följande slutsatser:

Initiativet End the Cage Age återspeglar en samhällelig önskan att förbjuda burhållning av vissa djurarter. Denna önskan understöds av vetenskapliga belägg. Initiativet sammanfaller med kommissionens överläggningar kring åtgärder inom det här området. Kommissionen kommer därför att integrera initiativets mål med genomförandet av den europeiska gröna given och från jord till bord-strategin.

Mer specifikt avser kommissionen att presentera ett lagstiftningsförslag i slutet av 2023 om att fasa ut och slutligen förbjuda burhållning av de arter och kategorier som nämns i medborgarinitiativet (värphöns, suggor, kalvar, kaniner, unghöns, avelsdjur för slaktkycklingar och värphöns, vaktlar, ankor och gäss) inom den planerade översynen av EU:s djurskyddslagstiftning. Villkoren för detta (inklusive övergångsperiodens längd) kommer att avgöras på grundval av Efsas yttranden, resultaten av en konsekvensbedömning och ett offentligt samråd.

För detta ändamål kommer kommissionen att överväga olika alternativ och ta hänsyn till det vetenskapliga kunskapsläget, sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser, framväxande behov och konsumenternas krav. Dessa faktorer kommer att beaktas när det gäller att bestämma längden på en lämplig övergångsperiod och vilka kompletterande och stödjande åtgärder som krävs för att underlätta övergången. I synnerhet kommer kommissionen att bedöma möjligheten för att lagstiftningsförslaget ska kunna träda i kraft 2027.

Eftersom EU är en viktig importör av livsmedel så bär man även ett samhälleligt ansvar för de importerade produkterna. Därför kommer EU att fortsätta och öka sina bilaterala och multilaterala satsningar för att förbättra djurskyddet i tredjeländer. I sin konsekvensbedömning kommer kommissionen att överväga olika alternativ för att behandla dessa frågor, till exempel möjligheten att införa regler och standarder för importerade produkter som motsvarar de som gäller inom EU, och/eller märkningskrav i enlighet med WTO:s regler. Syftet är att ta hänsyn till EU-medborgarnas krav och behovet av en harmoniserad lösning på EU-nivå för att skydda den inre marknaden.

För att underlätta en hållbar och ekonomiskt genomförbar övergång kommer kommissionen att anta och eftersträva eller genomföra särskilda stödåtgärder inom relaterade politiska nyckelområden, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken, handel och forskning och innovation.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788 av den 17 april 2019 om det europeiska medborgarinitiativet (EUT L 130, 17.5.2019, s. 55).

(2)  I bilagan finns ytterligare uppgifter om förfarandet för initiativet, inklusive de minimiantal som krävs och antalet stödförklaringar.

(3)  https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2018/000004_sv

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/B-9-2021-0296_SV.html

(5)  https://ec.europa.eu/info/publications/communication-european-green-deal_sv

(6)  https://ec.europa.eu/food/farm2fork_en

(7)  Rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (EGT L 221, 8.8.1998, s. 23).

(8)  Rådets direktiv 1999/74/EG av den 19 juli 1999 om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns (EGT L 203, 3.8.1999, s. 53).

(9)  Rådets direktiv 2008/120/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (EUT L 47, 18.2.2009, s. 5).

(10)  Rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurvälfärdskrav för kalvar (EUT L 10, 15.1.2009, s. 7).

(11)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sv

(12)  https://ec.europa.eu/food/farm2fork_en

(13)  Miljösystem är system för lantbruksstöd som syftar till att skydda miljön, klimatet och djurs välbefinnande: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Eco-schemes

(14)  Listan på de jordbruksmetoder som miljösystemen skulle kunna stödja finns på: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/key_policies/documents/factsheet-agri-practices-under-ecoscheme_en.pdf

(15)  https://ec.europa.eu/eip/agriculture/en/about

(16)  Lagstiftningsförfarandet om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken pågår fortfarande. Detaljerna i utformningen av djurskyddet är därför beroende av den slutliga överenskommelsen mellan medlagstiftarna.

(17)  Så kallade tvärvillkor inom den gemensamma jordbrukspolitiken sedan 2003. Detta kontrolleras inte systematiskt före utbetalning, men i efterhand är det enligt systemet med tvärvillkor obligatoriskt att utföra kontroll på plats av minst 1 % av mottagarna. Det är ett effektivt verktyg för att öka stödmottagarnas medvetenhet om djurskyddskraven: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance_sv

(18)  Rekommendationerna är skräddarsydda och riktade till enskilda medlemsstater. De syftar till att hjälpa varje medlemsstat att utarbeta sin nationella strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken genom att ange de viktigaste områden som planen bör inrikta sig på: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-strategic-plans_en#cap-strategic-plans-recommendations

(19)  Evaluation study of the CAP measures and instruments promoting animal welfare and reduction of antimicrobials use (inte översatt till svenska) (Utvärdering av åtgärder och verktyg inom GJP som främjar djurs välbefinnande och minskad användning av antimikrobiella medel) (Agri-2020-0319; resultat i oktober 2021).

(20)  Efsas panel för djurs hälsa och välbefinnande, Health and welfare of rabbits farmed in different production systems (inte översatt till svenska), vetenskapligt yttrande (EFSA-Q-2019-00593); antaget den 21 november 2019:https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5944

(21)  End the cage age: looking for alternatives — overview of alternatives to cage housing and the impact on animal welfare and other aspects of sustainability (inte översatt till svenska) (End the cage age: möjliga alternativ – en översikt över alternativ till burar och vad de innebär för djurs välbefinnande och andra hållbarhetsaspekter) (30 november 2020):https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=IPOL_STU%282020 %29658539 https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/658539/IPOL_STU(2020)658539_EN.pdf

(22)  Compassion in World Farming (21 februari 2021), Scientific briefing on caged farming – overview of scientific research on caged farming of laying hens, sows, rabbits, ducks, geese, calves and quail (inte översatt till svenska) (Vetenskaplig rapport om buruppfödning – översikt över vetenskaplig forskning om värphöns, suggor, kaniner, ankor, gäss, kalvar och vaktlar som föds upp i burar): https://www.ciwf.eu/media/7444223/ciwf-february-2021-scientific-briefing-on-caged-farming.pdf

(23)  T.ex. Assessment of environmental and socio-economic impacts of increased animal welfare standards — transitioning towards cage-free farming in the EU (inte översatt till svenska) (Utvärdering av miljömässiga och socioekonomiska effekter av bättre djurskyddsstandarder – övergången till burfritt lantbruk inom EU), policyrapport; https://ieep.eu/publications/assessment-of-environmental-and-socio-economic-impacts-of-increased-animal-welfare-standards; Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Jordbrukaryrket och lönsamhetens utmaning, yttrande (antaget den 18 juli 2019).

(24)  När det gäller djur omfattar jordbruk med begränsad användning av insatsmedel bland annat extensivt lantbruk, tillgång till utomhusmiljöer och uppfödning av lokala raser. Sådana metoder kan förbättra djurs välbefinnande och minska behovet av antibiotika.

(25)  När det gäller djur omfattar precisionsjordbruk olika typer av teknik som gör det möjligt att observera djuren. Det kan till exempel handla om att installera en kamera i stallet för att upptäcka specifika problem i ett tidigt skede.

(26)  Ett nätverk av europeiska ministerier och forskningsråd som finansierar forskning om ekologiska livsmedel och ekologiska jordbrukssystem som bildades 2004.

(27)  https://projects.au.dk/coreorganiccofund/core-organic-cofund-projects/

(28)  https://www.grouphousenet.eu/about-2

(29)  https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/cluster-6-food-bioeconomy-natural-resources-agriculture-and-environment_en

(30)  Attitudes of Europeans towards animal welfare (inte översatt till svenska) (Européernas attityder till djurs välbefinnande), särskilda Eurobarometerundersökningen 442 (mars 2016): https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2096

(31)  https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2096

(32)  Rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (EGT L 221, 8.8.1998, s. 23).

(33)  https://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/animal-welfare

(34)  https://ec.europa.eu/food/animals/welfare/strategy/evaluation_strategy_en

(35)  Denna kontroll av ändamålsenligheten innefattar direktiv 98/58/EG, direktiv 1999/74/EG, förordning (EG) nr 1/2005, direktiv 2007/43/EG, direktiv 2008/119/EG, direktiv 2008/120/EG och förordning (EG) nr 1099/2009, och relevanta genomförandebestämmelser.

(36)  Resultaten av studien förväntas vara tillgängliga i slutet av 2021.

(37)  T.ex. Pilot project hens (inte översatt till svenska) (Pilotprojekt med höns) (SANTE-2020-G5 051) om värphöns, unghönor och avelsdjur för värphöns (resultat under 2022): Evaluation study of the CAP measures and instruments promoting animal welfare and reduction of antimicrobials use (inte översatt till svenska) (Utvärdering av åtgärder och verktyg inom GJP som främjar djurs välbefinnande och minskad användning av antimikrobiella medel) (Agri-2020-0319; resultat i oktober 2021).

(38)  Terrestrial Animal Health Code (inte översatt till svenska), avsnitt 7: https://www.oie.int/en/standard-setting/terrestrial-code/access-online/ Aquatic Animal Health Code (inte översatt till svenska), avsnitt 7 https://www.oie.int/en/standard-setting/aquatic-code/access-online/.

(39)  Stödnivå syftar på andelen offentligt (EU eller nationellt) stöd i hela investeringen. En ökad stödnivå minskar den andel av kostnaden som jordbrukaren själv måste betala.

(40)  Enligt förordning (EU) nr 1144/2014 innefattar politiken för säljfrämjande åtgärder medfinansierade möjligheter till säljfrämjande aktivitet som drivs antingen av EU eller av branschövergripande organ.

(41)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/com2021_141-organic-action-plan_en.pdf.

(42)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance/fas_sv.

(43)  https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eu-gpp-criteria-food-procurement-catering-services-and-vending-machines.

(44)  https://ec.europa.eu/food/safety/btsf_en.

(45)  Medlemsstaterna beslutar själva om statligt stöd och finansierar det till 100 %; https://ec.europa.eu/competition/sectors/agriculture/overview_en.html.

(46)  Översyn av handelspolitiken — En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik, meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén (antaget den 18 februari 2021): https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:5bf4e9d0-71d2-11eb-9ac9-01aa75ed71a1.0016,02/DOC_1&format=PDF.

(47)  Artikel 30 i kommissionens förordning (EG) nr 589/2008 av den 23 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormerna för ägg (EUT L 163, 24.6.2008, s. 6).

(48)  Artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av den 24 september 2009 om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (EUT L 303, 18.11.2009, s. 1).

(49)  Overview — Instrument for Pre-accession Assistance.

(50)  factsheet-mff-multiannual-financial-framework-v09_en.pdf.

---

BILAGA

PROCEDURFRÅGOR RÖRANDE MEDBORGARINITIATIVET ”END THE CAGE AGE”

I enlighet med artiklarna 4.2 och 10 i förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet registrerade kommissionen detta initiativ den 11 september 2018 och publicerade all relevant information i sitt register på: https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2018/000004_sv

Enligt kommissionens registrering är medborgarkommitténs medlemmar bosatta i följande medlemsstater: Tjeckien, Tyskland, Grekland, Frankrike, Italien, Nederländerna och Polen.

Initiativet registrerades på engelska. Dess titel, syfte och mål offentliggjordes på alla EU-språk.

I enlighet med förordningen om medborgarinitiativet innehöll de formulär där medborgarna uttryckte sitt stöd för initiativet dess titel, syfte och mål. De innehöll även en länk till registret så att de som skrev under hade tillgång till mer ingående information om initiativet.

Insamlingen pågick under 12 månader från registreringsdatumet och avslutades den 11 september 2019. Efter att de nationella myndigheter som var inblandade hade kontrollerat och samlat in stödförklaringarna överlämnade organisatörerna initiativet till kommissionen den 2 oktober 2020 tillsammans med intyg som hade utfärdats av behöriga myndigheter från medlemsstaterna i enlighet med artikel 9 i förordningen.

Organisatörerna samlade in giltiga stödförklaringar som passerade tröskeln i så många som 18 medlemsstater. De antal som angavs i intygen återges i tabellen nedan:

| Medlemsstat | Antal undertecknare | Tröskel som måste uppnås i minst sju medlemsstater |
| --- | --- | --- |
| Österrike | 20 403 | 13 500 |
| Belgien | 62 397 | 15 750 |
| Bulgarien | 17 986 | 12 750 |
| Kroatien | 12 498 | 8 250 |
| Cypern | 1 610 | 4 500 |
| Tjeckien | 49 219 | 15 750 |
| Danmark | 47 336 | 9 750 |
| Estland | 3 560 | 4 500 |
| Finland | 32 716 | 9 750 |
| Frankrike | 89 600 | 55 500 |
| Tyskland | 474 753 | 72 000 |
| Grekland | 9 003 | 15 750 |
| Ungern | 2 550 | 15 750 |
| Irland | 14 646 | 8 250 |
| Italien | 90 085 | 54 750 |
| Lettland | 3 631 | 6 000 |
| Litauen | 8 449 | 8 250 |
| Luxemburg | 5 510 | 4 500 |
| Malta | 1 694 | 4 500 |
| Nederländerna | 153 958 | 19 500 |
| Polen | 54 039 | 38 250 |
| Portugal | 13 948 | 15 750 |
| Rumänien | 8 308 | 24 000 |
| Slovakien | 29 413 | 9 750 |
| Slovenien | 3 553 | 6 000 |
| Spanien | 85 756 | 40 500 |
| Sverige | 46 378 | 15 000 |
| Förenade kungariket (1) | 54 114 | 54 750 |
| Totalt | 1 397 113 | |

Medlemsstat

Antal undertecknare

Tröskel som måste uppnås i minst sju medlemsstater

Österrike

20 403

13 500

Belgien

62 397

15 750

Bulgarien

17 986

12 750

Kroatien

12 498

8 250

Cypern

1 610

4 500

Tjeckien

49 219

15 750

Danmark

47 336

9 750

Estland

3 560

4 500

Finland

32 716

9 750

Frankrike

89 600

55 500

Tyskland

474 753

72 000

Grekland

9 003

15 750

Ungern

2 550

15 750

Irland

14 646

8 250

Italien

90 085

54 750

Lettland

3 631

6 000

Litauen

8 449

8 250

Luxemburg

5 510

4 500

Malta

1 694

4 500

Nederländerna

153 958

19 500

Polen

54 039

38 250

Portugal

13 948

15 750

Rumänien

8 308

24 000

Slovakien

29 413

9 750

Slovenien

3 553

6 000

Spanien

85 756

40 500

Sverige

46 378

15 000

Förenade kungariket (1)

54 114

54 750

Totalt

1 397 113

Eftersom initiativet registrerades före den 1 januari 2020 omfattades insamlingen och kontrollen av stödförklaringarna samt överlämnandet av det giltiga initiativet till kommissionen av förordning (EU) nr 211/2011. Kommissionens prövning av initiativet och dess svar som presenteras i det här meddelandet omfattas av förordning (EU) 2019/788 om det europeiska medborgarinitiativet, som gäller från och med den 1 januari 2020 (efter upphävande av förordning (EU) nr 211/2011).

Den 30 oktober 2020 träffade kommissionen organisatörerna. Kommissionen representerades av vice ordförande Věra Jourová, kommissionsledamot Stella Kyriakides och högre tjänstemän från berörda avdelningar.

Den 15 april 2021 gavs organisatörerna möjlighet att presentera initiativet vid en offentlig utfrågning i Europaparlamentet, i enlighet med artikel 14.2 i förordning (EU) 2019/788 (2). Kommissionen representerades av vice ordförande Věra Jourová och kommissionsledamöterna Stella Kyriakides och Janusz Wojciechowski.

---

(1)  Insamlingen avslutades den 11 september 2019. De stödförklaringar som lämnades genom Förenade kungarikets formulär kunde tas i beaktande eftersom landets behöriga myndigheter hade kontrollerat dem och utfärda intyg före det datum då Förenade kungariket utträdde ur Europeiska unionen.

(2)  Med organisatörernas godkännande senarelades den offentliga utfrågningen på grund av covid-19-pandemin och skedde på distans i linje med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1042 av den 15 juli 2020, om fastställande av tillfälliga åtgärder vad gäller de tidsfrister för insamling, kontroll och granskning som föreskrivs i förordning (EU) 2019/788 om det europeiska medborgarinitiativet med hänsyn till covid-19-utbrottet (EUT L 231, 17.7 2020, s. 7).

---

| 9.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 274/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 274/14

---

Kommissionens tillkännagivande om godkännanden för försäljning av veterinärmedicinska läkemedel för vilka giltighetsperioden på fem år löper ut på eller efter den dag då förordning (EU) 2019/6 börjar tillämpas

(2021/C 274/02)

1.   Inledning

Syftet med detta tillkännagivande är att informera berörda parter om hur kommissionen kommer att hantera frågan om centralt godkända veterinärmedicinska läkemedel för vilka giltighetsperioden på fem år för godkännandet för försäljning löper ut den 28 januari 2022 eller därefter. I tillkännagivandet behandlas även vissa frågor som kan uppkomma när det gäller nationellt godkända läkemedel.

Tillkännagivandet bör läsas tillsammans med relevanta bestämmelser i direktiv 2001/82/EG (1) och förordning (EU) 2019/6 om veterinärmedicinska läkemedel (2). I tillkännagivandet förtydligas de bestämmelser som redan finns i tillämplig lagstiftning. De skyldigheter som följer av denna lagstiftning utökas inte på något sätt genom detta tillkännagivande. Inte heller införs några nya krav på berörda aktörer eller behöriga myndigheter.

Tillkännagivandet är endast avsett att hjälpa läkemedelsaktörer och nationella behöriga myndigheter i deras tillämpning av relevant lagstiftning. Endast Europeiska unionens domstol har behörighet att tolka unionsrätten med avgörande verkan. De synpunkter som uttrycks i tillkännagivandet har inte företräde framför den ståndpunkt som Europeiska kommissionen kan komma att inta i unionens eller nationella domstolar.

2.   Status när det gäller godkännanden för försäljning för vilka giltighetsperioden på fem år löper ut på eller efter den dag då förordning (EU) 2019/6 börjar tillämpas

Förordning (EU) 2019/6 om veterinärmedicinska läkemedel, genom vilken direktiv 2001/82/EG upphävs, kommer att börja tillämpas den 28 januari 2022.

Enligt artikel 5.2 i den förordningen ska ett godkännande för försäljning gälla utan tidsbegränsning från och med den dag då godkännandet beviljas. Enligt artikel 152.1 ska godkännanden för försäljning som beviljats i enlighet med direktiv 2001/82/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 (3) anses ha utfärdats i enlighet med förordningen om veterinärmedicinska läkemedel. Enligt artikel 28.1 och 28.2 i direktiv 2001/82/EG är dock ett godkännande för försäljning inledningsvis giltigt i fem år och utan tidsbegränsning först efter att det har förnyats. I artikel 39 i förordning (EG) nr 726/2004 föreskrivs detsamma för centralt godkända läkemedel.

Från och med den 28 januari 2022 kommer därför ett nytt enstegssystem för erhållande av ett godkännande för försäljning utan tidsbegränsning att ersätta det tidigare tvåstegsförfarandet i både direktiv 2001/82/EG och förordning (EG) nr 726/2004.

Förordningen om veterinärmedicinska läkemedel innehåller inga bestämmelser om situationer som skulle kräva ett förnyande, eftersom godkännanden för försäljning som beviljas i enlighet med den förordningen i princip inte har någon tidsbegränsning. Förordningen innehåller heller inte några bestämmelser om förnyande av befintliga godkännanden för försäljning som har beviljats i enlighet med direktiv 2001/82/EG eller förordning (EG) nr 726/2004.

Vidare saknas rättslig grund i all relevant EU-lagstiftning för att specifikt och på förhand se till att de berörda godkännandena för försäljning automatiskt skulle bli giltiga för en obegränsad tidsperiod från och med den 28 januari 2022. Följaktligen krävs lagstiftningsåtgärder för att ge verkan åt artikel 152.1 i förordningen om veterinärmedicinska läkemedel, vilket förklaras nedan.

Godkännanden för försäljning som beviljas i enlighet med förordning (EG) nr 726/2004 utfärdas i form av kommissionens genomförandebeslut. I genomförandebeslutets artikeldel fastställs att giltighetsperioden för godkännandet för försäljning är fem år från den dag då beslutet delgavs innehavaren av godkännandet för försäljning. Dessa enskilda beslut om godkännande för försäljning kommer att behöva ändras för att stryka bestämmelsen med det datum då godkännandet löper ut. Det gäller i princip för både centralt och nationellt godkända läkemedel. När det gäller centralt godkända läkemedel är det enligt unionsrätten enbart möjligt att göra detta genom att ändra varje enskilt beslut.

När det gäller nationellt godkända läkemedel kommer medlemsstaterna att vara tvungna att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de berörda nationella besluten i god tid ändras så att tidsgränsen på fem år upphävs. Hur detta görs kommer att bero på den nationella lagstiftningen.

3.   Ansökningar om förnyat godkännande som lämnas in innan förordning (EU) 2019/6 börjar tillämpas

Enligt artikel 151.1 och 151.2 i förordningen om veterinärmedicinska läkemedel ska förfaranden för ansökningar om godkännande för försäljning av veterinärmedicinska läkemedel eller ändringar som har validerats i enlighet med förordning (EG) nr 726/2004 eller med direktiv 2001/82/EG före den 28 januari 2022 slutföras i enlighet med förordning (EG) nr 726/2004 eller med direktivet.

Följaktligen kommer ansökningar om förnyat godkännande för försäljning som har beviljats antingen i enlighet med direktiv 2001/82/EG eller med förordning (EG) nr 726/2004, och som valideras innan förordning (EU) 2019/6 börjar tillämpas, att behandlas i enlighet med direktiv 2001/82/EG eller med förordning (EG) nr 726/2004. Enligt de relevanta bestämmelserna måste ansökan om förnyat godkännande lämnas in senast sex månader innan godkännandet för försäljning löper ut.

Om innehavare av godkännanden för försäljning så önskar kan de (i samråd med relevant behörig myndighet) ansöka om förnyat godkännande i enlighet med direktiv 2001/82/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 tidigare än sex månader i förväg i sådana fall där godkännandet för försäljning – om ingen ansökan om förnyat godkännande lämnas in – skulle löpa ut på eller efter den dag då förordningen om veterinärmedicinska läkemedel börjar tillämpas.

4.   Frågor och svar

För både centralt och nationellt godkända läkemedel

Fråga 1:

Vad behöver jag göra om giltighetsperioden för godkännandet för försäljning av mitt veterinärmedicinska läkemedel löper ut när eller efter det att förordningen om veterinärmedicinska läkemedel börjar tillämpas?

Svar:

När det gäller centralt godkända veterinärmedicinska läkemedel kommer Europeiska läkemedelsmyndigheten att översända en skrivelse om att godkännandet för försäljning löper ut. Du måste svara på skrivelsen och bekräfta huruvida du vill att ditt godkännande för försäljning ska gälla utan tidsbegränsning när den femåriga godkännandeperioden löper ut eller inte. Om ditt svar är jakande, kommer kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att godkännandet för försäljning gäller utan tidsbegränsning. Om ditt svar är nekande, eller om du inte svarar alls på Europeiska läkemedelsmyndighetens skrivelse, kommer godkännandet för försäljning automatiskt att löpa ut efter den femåriga giltighetsperioden.

Alternativt kan du ansöka om förnyat godkännande i enlighet med gällande lagstiftning innan förordningen om veterinärmedicinska läkemedel börjar tillämpas (4) (se fråga 2 nedan).

När det gäller nationellt godkända läkemedel bör du kontakta den nationella behöriga myndigheten för att ta reda på vilka åtgärder du måste vidta.

Fråga 2:

Kan jag, om mitt godkännande för försäljning efter femårsperioden löper ut på eller efter den dag då förordningen om veterinärmedicinska läkemedel börjar tillämpas, välja att ansöka om förnyat godkännande för försäljning av mitt veterinärmedicinska läkemedel tidigare än sex månader innan det löper ut?

Svar:

Ja, i samråd med den relevanta behöriga myndigheten är det möjligt att i dessa fall ansöka tidigare om förnyat godkännande i enlighet med direktiv 2001/82/EG eller förordning (EG) nr 726/2004, beroende på vad som är tillämpligt. Observera att ansökan om förnyat godkännande måste valideras före den 28 januari 2022 och att en bedömning då kommer att genomföras.

Fråga 3:

Kommer kommissionen eller den nationella behöriga myndigheten att genomföra någon bedömning innan beslutet om godkännande för försäljning ändras på administrativ väg för att upphäva tidsgränsen på fem år för giltighetsperioden?

Svar:

Nej, det kommer inte att genomföras någon bedömning när tidsgränsen på fem år för giltighetsperioden hävs på administrativ väg, dvs. när ingen ansökan om förnyat godkännande har lämnats in.

Fråga 4:

Vad händer om något beslut ännu inte har fattats den 28 januari 2022 angående en ansökan om förnyat godkännande för försäljning som jag har lämnat in i enlighet med direktiv 2001/82/EG eller förordning (EG) nr 726/2004, beroende på vad som är tillämpligt?

Svar:

I enlighet med artikel 151 i förordningen om veterinärmedicinska läkemedel kommer ansökan om förnyat godkännande att behandlas i enlighet med direktiv 2001/82/EG eller förordning (EG) nr 726/2004, beroende på vad som är tillämpligt, och godkännandet för försäljning kommer att vara giltigt till och med den dag det löper ut enligt beslutet om godkännande för försäljning.

Fråga 5:

Vad gör jag om godkännandet för försäljning av mitt veterinärmedicinska läkemedel redan gäller utan tidsbegränsning?

Svar:

Statusen för ditt godkännande för försäljning kommer att vara densamma och inga ytterligare åtgärder krävs.

Enbart för centralt godkända läkemedel

Fråga 6:

Vad gör jag om det finns ett tidsglapp mellan den dag då den femåriga giltighetsperioden löper ut och det nya beslutet som gör giltighetsperioden obegränsad?

Svar:

Om du uppger att du vill att godkännandet för försäljning av ditt veterinärmedicinska läkemedel ska gälla utan tidsbegränsning kommer godkännandet i praktiken att fortsätta gälla tills beslutet om det har ändrats. I rättsligt hänseende utgör det ändrade beslutet en formell bekräftelse på den obegränsade giltighetsperioden.

Fråga 7:

Vad ska jag göra om det inte finns några kommande förfaranden som skulle kräva ändring av beslutet om den berörda veterinärmedicinska produkten innan godkännandet för försäljning löper ut och efter det att förordning (EU) 2019/6 börjar tillämpas?

Svar:

Om det inte finns några kommande förfaranden vid lämplig tidpunkt kommer kommissionen att anta ett beslut om ändring av godkännandet för försäljning på eller omkring den dag då godkännandet för försäljning löper ut. Om ett sådant beslut inte antas innan godkännandet för försäljning löper ut kommer godkännandet i praktiken att fortsätta gälla tills beslutet om det har ändrats. I rättsligt hänseende utgör det ändrade beslutet en formell bekräftelse på den obegränsade giltighetsperioden.

Fråga 8:

Vad kommer att hända med mitt godkännande för försäljning om jag inte lämnar in en ansökan om förnyat godkännande och om jag inte svarar på skrivelsen med frågan om jag vill att mitt godkännande för försäljning ska gälla utan tidsbegränsning?

Svar:

Godkännandet för försäljning kommer att löpa ut automatiskt den dag då den nuvarande giltighetsperioden löper ut.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 1).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av unionsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (EUT L 136, 30.4.2004, s. 1).

(4)  Ansökan om förnyat godkännande måste valideras före den 28 januari 2022.

---

| 9.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 274/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 274/17

---

Inledning av förfarande

(Fall M.10078 — Cargotec/Konecranes)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 274/03)

Den 2 juli 2021 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande i detta ärende efter att ha konstaterat att den anmälda koncentrationen ger anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden. Inledandet av förfarandet öppnar en undersökning i andra fasen avseende den anmälda koncentrationen och påverkar inte det slutliga beslutet i ärendet. Beslutet baseras på artikel 6.1.c i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).

Kommissionen uppmanar intresserade tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

För att kunna beaktas i sin helhet, måste synpunkterna nå kommissionen senast 15 dagar efter offentliggörandet. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per telefax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post med referensnummer M.10078 — Cargotec/Konecranes, till:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (Koncentrationsförordningen).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 9.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 274/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 274/18

---

Eurons växelkurs (1)

8 juli 2021

(2021/C 274/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1838 |
| JPY | japansk yen | 129,91 |
| DKK | dansk krona | 7,4366 |
| GBP | pund sterling | 0,86133 |
| SEK | svensk krona | 10,1908 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0851 |
| ISK | isländsk krona | 146,30 |
| NOK | norsk krona | 10,4138 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,894 |
| HUF | ungersk forint | 358,57 |
| PLN | polsk zloty | 4,5504 |
| RON | rumänsk leu | 4,9272 |
| TRY | turkisk lira | 10,2904 |
| AUD | australisk dollar | 1,5957 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4893 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,1967 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7048 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6020 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 361,34 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,0554 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,6832 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4913 |
| IDR | indonesisk rupiah | 17 280,56 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9501 |
| PHP | filippinsk peso | 59,347 |
| RUB | rysk rubel | 89,0266 |
| THB | thailändsk baht | 38,497 |
| BRL | brasiliansk real | 6,2463 |
| MXN | mexikansk peso | 23,7922 |
| INR | indisk rupie | 88,6073 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1838

JPY

japansk yen

129,91

DKK

dansk krona

7,4366

GBP

pund sterling

0,86133

SEK

svensk krona

10,1908

CHF

schweizisk franc

1,0851

ISK

isländsk krona

146,30

NOK

norsk krona

10,4138

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,894

HUF

ungersk forint

358,57

PLN

polsk zloty

4,5504

RON

rumänsk leu

4,9272

TRY

turkisk lira

10,2904

AUD

australisk dollar

1,5957

CAD

kanadensisk dollar

1,4893

HKD

Hongkongdollar

9,1967

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7048

SGD

singaporiansk dollar

1,6020

KRW

sydkoreansk won

1 361,34

ZAR

sydafrikansk rand

17,0554

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,6832

HRK

kroatisk kuna

7,4913

IDR

indonesisk rupiah

17 280,56

MYR

malaysisk ringgit

4,9501

PHP

filippinsk peso

59,347

RUB

rysk rubel

89,0266

THB

thailändsk baht

38,497

BRL

brasiliansk real

6,2463

MXN

mexikansk peso

23,7922

INR

indisk rupie

88,6073

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 9.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 274/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 274/19

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10345 — Equistone Partners Europe/CVG)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 274/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Equistone Partners Europe SAS (Equistone Partners Europe, Frankrike). |
| --- | --- |

—

Equistone Partners Europe SAS (Equistone Partners Europe, Frankrike).

| — | CVG SAS (CVG, Frankrike) och alla dess dotterbolag. |
| --- | --- |

—

CVG SAS (CVG, Frankrike) och alla dess dotterbolag.

Equistone Partners Europe förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över hela CVG och dess dotterbolag.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Equistone Partners Europe: förvaltning av investeringsfonder. |
| --- | --- |

—

Equistone Partners Europe: förvaltning av investeringsfonder.

| — | CVG: försäljning av produkter för barn (kläder, skor, inredningsprodukter, barnvårdsprodukter och leksaker) under märket Vertbaudet. |
| --- | --- |

—

CVG: försäljning av produkter för barn (kläder, skor, inredningsprodukter, barnvårdsprodukter och leksaker) under märket Vertbaudet.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10345 — Equistone Partners Europe/CVG

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366 14.12.2013, s. 5.

2

---