# Uradni list C 244/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 244 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6422. junij 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 244

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6422. junij 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 244/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10272 — Utmost/Quilter International) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 244/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10278 — EQT/Cerba) (
  1
  ) | 2 |
| 2021/C 244/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10256 — I Squared Capital/TDR Capital/Aggreko) (
  1
  ) | 3 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 244/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10272 — Utmost/Quilter International) (
  1
  )

1

1

2021/C 244/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10278 — EQT/Cerba) (
  1
  )

1

2

2021/C 244/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10256 — I Squared Capital/TDR Capital/Aggreko) (
  1
  )

1

3

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKA CENTRALNA BANKA |
| 2021/C 244/04 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 28. aprila 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pilotni ureditvi za tržne infrastrukture na podlagi tehnologije razpršene evidence (CON/2021/15) | 4 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

2021/C 244/04

Mnenje Evropske centralne banke z dne 28. aprila 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pilotni ureditvi za tržne infrastrukture na podlagi tehnologije razpršene evidence (CON/2021/15)

4

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2021/C 244/05 | Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2012/642/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/1002, in Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/996 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji | 15 |
| 2021/C 244/06 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2012/642/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji | 16 |
| 2021/C 244/07 | Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2013/184/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/998 o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi, in iz Uredbe (EU) št. 401/2013, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/1000 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Mjanmarom/Burmo | 18 |
| 2021/C 244/08 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi in Uredbe Sveta (EU) št. 401/2013 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Mjanmarom/Burmo | 19 |
| 2021/C 244/09 | Obvestilo subjektu, za katerega veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2012/642/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/1001, in Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/999 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji | 20 |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 244/10 | Menjalni tečaji eura — 21. junij 2021 | 21 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2021/C 244/05

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2012/642/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/1002, in Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/996 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji

15

2021/C 244/06

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2012/642/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji

16

2021/C 244/07

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2013/184/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/998 o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi, in iz Uredbe (EU) št. 401/2013, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/1000 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Mjanmarom/Burmo

18

2021/C 244/08

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi in Uredbe Sveta (EU) št. 401/2013 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Mjanmarom/Burmo

19

2021/C 244/09

Obvestilo subjektu, za katerega veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2012/642/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/1001, in Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/999 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji

20

Evropska komisija

2021/C 244/10

Menjalni tečaji eura — 21. junij 2021

21

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 244/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10158 — IHS Markit/CME Group/JV) (
  1
  ) | 22 |
| 2021/C 244/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10302 — Standard Industries/Grace) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 24 |
| 2021/C 244/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10206 — Mayr-Melnhof Karton/International Paper (Poland)) (
  1
  ) | 25 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2021/C 244/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10158 — IHS Markit/CME Group/JV) (
  1
  )

1

22

2021/C 244/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10302 — Standard Industries/Grace) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

24

2021/C 244/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10206 — Mayr-Melnhof Karton/International Paper (Poland)) (
  1
  )

1

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 22.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10272 — Utmost/Quilter International)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 244/01)

Komisija se je 15. junij 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10272. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10272. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 22.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10278 — EQT/Cerba)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 244/02)

Komisija se je 14. junij 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10278. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10278. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 22.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10256 — I Squared Capital/TDR Capital/Aggreko)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 244/03)

Komisija se je 16. junij 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10256. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10256. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

| 22.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/4

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 28. aprila 2021

o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pilotni ureditvi za tržne infrastrukture na podlagi tehnologije razpršene evidence (CON/2021/15)

(2021/C 244/04)

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je 18. in 30. novembra 2020 prejela zahtevi Sveta oziroma Evropskega parlamenta za mnenje o predlogu uredbe o pilotni ureditvi za tržne infrastrukture na podlagi tehnologije razpršene evidence (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana uredba vsebuje določbe, ki sodijo na področja iz njene pristojnosti, zlasti opredelitev in izvajanje denarne politike, podpiranje nemotenega delovanja plačilnih sistemov, prispevanje k nemotenemu vodenju politik pristojnih organov glede stabilnosti finančnega sistema in naloge ECB, ki se nanašajo na bonitetni nadzor kreditnih institucij, v skladu s prvo in četrto alineo člena 127(2), členom 127(5) in členom 127(6) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

1.   Splošne pripombe

| 1.1. | ECB pozdravlja predlagano uredbo, katere cilj je investicijskim podjetjem, upravljavcem trga in centralnim depotnim družbam (CDD) omogočiti upravljanje tržnih infrastruktur na podlagi tehnologije razpršene evidence (DLT), bodisi kot večstranski sistem trgovanja na podlagi DLT (v nadaljnjem besedilu: DLT MTF) bodisi kot sistem poravnave vrednostnih papirjev (SPVP) na podlagi DLT (v nadaljnjem besedilu: „SPVP DLT“ ali skupaj z DLT MTF „tržne infrastrukture na podlagi DLT“). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ECB pozdravlja to, kako predlagana uredba z vidika razredov sredstev in velikosti trga omejuje prenosljive vrednostne papirje na podlagi DLT (2), ki so na voljo za registracijo, trgovanje in poravnavo prek DLT MTF in SPVP DLT, hkrati pa olajšuje zmanjševanje morebitnih tveganj, povezanih z uporabo DLT. Kljub temu bi lahko dodatno preučili, ali bi razrede sredstev razširili na državne obveznice, pri tem pa ohranili pragove. Ob tem ECB poudarja, da njeno mnenje temelji na razumevanju, da se ohranijo posebni pragovi, določeni v predlagani uredbi (3), saj bi vsakršno zvišanje teh pragov lahko ogrozilo enake konkurenčne pogoje med obstoječimi tržnimi infrastrukturami in tržnimi infrastrukturami na podlagi DLT ter morda tudi stabilnost finančnega sistema. Poleg tega ECB meni, da bi bilo ob upoštevanju stopnje razvoja kapitalskih trgov v nekaterih državah članicah EU priporočljivo razmisliti o možnosti, da bi pristojnim nacionalnim organom omogočili znižanje ustreznih pragov. Zato ECB želi, da se z njo opravi ponovno posvetovanje o predlagani uredbi, če bi se pragovi bistveno spremenili. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da se navedeni pragovi ne zaobidejo, saj bi to ogrozilo njihovo učinkovitost. Na primer, izdajatelj ne bi smel imeti možnosti, da izdajo obveznic razdeli na dve tranši (ali več tranš) za izdajo prek ene same tržne infrastrukture na podlagi DLT. V tej zvezi se lahko uvedba obveznosti zgolj za upravljavce tržnih infrastruktur na podlagi DLT izkaže za neučinkovito, če ni dopolnjena z obveznostmi za izdajatelje obveznic. Poleg tega bi lahko razmislili o dodatnem pragu, ki bi bil določen na ravni tržne infrastrukture na podlagi DLT na podlagi poravnane vrednosti, saj gre za enega od relevantnih kazalnikov, ki se uporabljajo pri ocenjevanju sistemske pomembnosti infrastrukture za poravnavo. Nazadnje ECB razume, da v skladu s predlagano uredbo spoštovanje pragov ni zadosten pogoj za izvzetje iz zakonodajnih zahtev Unije. Tudi če se pragovi v celoti spoštujejo, lahko zadevni pristojni organi upravljavce tržnih infrastruktur na podlagi DLT izvzamejo le za vsak primer posebej, pri čemer upoštevajo tudi vidike finančne stabilnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V skladu s predlagano ureditvijo lahko upravljavci DLT MTF opravljajo dodatne storitve poleg tistih v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: MiFID II); in sicer lahko opravljajo osnovne storitve CDD (5). Opravljanje takih dodatnih storitev bi za njihove udeležence pomenilo nova in dodatna tveganja, ki jih je treba obravnavati v predlagani uredbi. Vendar se zdi, da so dodatne zahteve v predlagani uredbi precej omejene. Zato se zdi, da predlagana uredba ne zagotavlja enakih konkurenčnih pogojev med DLT MTF in SPVP DLT kot tudi med temi tržnimi infrastrukturami na podlagi DLT in CDD, ki upravljajo SPVP na podlagi tradicionalne tehnologije, saj ti opravljajo podobne storitve in si pri tem konkurirajo. Povedano drugače, predlagana uredba ne sledi načelu „enaki posli, enaka tveganja, enaka pravila“. Poleg tega, čeprav predlagana uredba predvideva, da lahko upravljavec MTF poravna prenosljive vrednostne papirje na podlagi DLT, bi bilo treba preučiti tudi nasprotno možnost, da bi CDD, ki upravlja SPVP DLT, upravljala tudi MTF. To stališče izhaja iz dejstva, ki je navedeno v uvodnih izjavah predlagane uredbe, da lahko uporaba DLT, ko so vsi posli evidentirani v razpršeni evidenci, skrajša trgovanje in poravnavo na skoraj realni čas ter omogoči združitev trgovalnih in potrgovalnih dejavnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Poleg tega se zdi, da predlagana uredba glede e-denarnih žetonov, ki se lahko uporabljajo za poravnavo poslov s prenosljivimi vrednostnimi papirji na podlagi DLT, ne upošteva načela tehnološke nevtralnosti. Natančneje, čeprav se e-denarni žetoni lahko izdajajo tudi na podlagi tehnologije, ki ni DLT (6), lahko infrastrukture, ki jih zajema predlagana uredba, temeljijo le na DLT. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ECB sicer pozdravlja cilj predlagane uredbe, da se podprejo inovacije, vendar želi poudariti morebitno pomanjkljivost v zvezi s predvidenim izvzetjem iz uporabe določb o dostopu iz Uredbe (EU) št. 909/2014 (v nadaljnjem besedilu: uredba o CDD) (7). ECB meni, da bi lahko tako izvzetje, če bi ga pristojni nacionalni organi v Uniji široko odobrili, ogrozilo cilj uredbe o CDD glede harmonizacije in povečanja učinkovitosti čezmejne poravnave v Uniji. Poleg tega ECB meni, da lahko tako izvzetje vpliva na interoperabilnost med SPVP, kar bi na koncu lahko privedlo do večje razdrobljenosti likvidnosti. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Vidiki denarne politike

| 2.1. | Z vidika denarne politike so posli z vrednostnimi papirji ključnega pomena za delovanje denarnega trga in izvajanje operacij odprtega trga. V zvezi s tem bi DLT kot inovativna tehnologija, ki bi se uporabila v SPVP, da bi se omogočilo učinkovitejše izvrševanje poslov z vrednostnimi papirji, lahko prinesla priložnosti in tveganja. Z vidika denarne politike je ključnega pomena sposobnost udeležencev na trgu, da učinkovito prenašajo vrednostne papirje. Zato bo morala javna politika dolgoročno skrbno oceniti, kako se ta nova tehnologija uporablja v obstoječem ekosistemu poravnave vrednostnih papirjev in/ali če in kako lahko vpliva na obstoječe ureditve za poravnavo vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Načeloma bi lahko širjenje različnih infrastruktur, ki niso interoperabilne in so na voljo za posle z vrednostnimi papirji, privedlo do razdrobljenosti skladov zavarovanja in likvidnosti, kar bi imelo posledice za transmisijo denarne politike zaradi možnega vpliva na razpoložljivost zavarovanja, vrednotenje zavarovanja in oblikovanje cen na trgu. Vendar bi bila uresničitev takih tveganj odvisna od posebnih značilnosti različnih infrastruktur za poravnavo in njihove funkcionalnosti v smislu omogočanja udeležencem, da pravočasno dostopajo do svojega zavarovanja. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Poleg tega Eurosistem v zvezi z dostopom do centralnobančne likvidnosti za poravnavo trenutno podpira poravnavo v centralnobančnem denarju za posle z vrednostnimi papirji prek sistema TARGET2-Securities (T2S). Dostop CDD do T2S je odvisen od pozitivne ocene glede na merila primernosti in pogoje iz veljavnih smernic ECB (8). Če udeleženci SPVP DLT nimajo dostopa do centralnobančnega denarja, se za poravnavo poslov z vrednostnimi papirji lahko uporabijo denar komercialnih bank, denar komercialnih bank v obliki žetonov in/ali e-denarni žetoni. Če bi širjenje takih SPVP DLT povzročilo znatno povečanje uporabe denarja komercialnih bank ali e-denarnih žetonov za poravnavo poslov z vrednostnimi papirji, bi bilo treba temeljito analizirati učinke na transmisijo denarne politike. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Vidiki pregleda in vidiki sistemske/finančne stabilnosti

3.1.   Vloga ESCB na področju poravnave vrednostnih papirjev

| 3.1.1. | V skladu s četrto alineo člena 127(2) Pogodbe, ki se ponovi v členu 3.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut), je ena od temeljnih nalog ESCB „podpirati nemoteno delovanje plačilnih sistemov“. Pri izvajanju te temeljne naloge „ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in z drugimi državami“ (9). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | CDD so infrastrukture finančnega trga, ki so strogo regulirane in jih različni organi strogo nadzirajo v skladu z uredbo o CDD, v kateri so določene zahteve za poravnavo finančnih instrumentov ter pravila o organizaciji in vodenju CDD. Poleg tega morajo CDD upoštevati smernice Odbora za plačila in tržne infrastrukture (CPMI) ter Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) za kibernetsko odpornost (10), za katere so bile pripravljene podrobne smernice za izvajanje v obliki pregledniških pričakovanj Eurosistema za kibernetsko odpornost infrastruktur finančnega trga (Cyber resilience oversight expectations for financial market infrastructures) (11), ki so naslovljena na vse infrastrukture finančnega trga. Poleg nadzornih pristojnosti, ki so v skladu z uredbo o CDD zaupane pristojnim nacionalnim organom, delujejo članice ESCB kot „zadevni organi“ v vlogi preglednikov SPVP, ki jih upravljajo CDD, kot centralne banke, ki izdajajo najpomembnejše valute, v katerih se opravlja poravnava, in kot centralne banke, v poslovnih knjigah katerih se poravna denarni del poslov (12). V zvezi s tem je v uvodni izjavi 8 uredbe o CDD navedeno, da bi se morala navedena uredba uporabljati brez poseganja v pristojnosti ECB in nacionalnih centralnih bank (NCB) za zagotavljanje učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov v Uniji in v drugih državah. Nadalje je navedeno, da uredba o CDD članicam ESCB ne bi smela preprečevati dostopa do informacij, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih dolžnosti (13), vključno s pregledom CDD in drugih infrastruktur finančnega trga (14). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Poleg tega članice ESCB pogosto delujejo kot posredniki za poravnavo denarnega dela poslov z vrednostnimi papirji, Eurosistem pa CDD (v nadaljnjem besedilu: udeleženci T2S) ponuja storitve poravnave prek T2S (15). Eurosistem prek T2S zagotavlja CDD euroobmočja in zunaj euroobmočja ter centralnim bankam enotno, nevtralno in brezmejno storitev poravnave za posle z vrednostnimi papirji na podlagi dostave proti plačilu v centralnobančnem denarju. Pregled Eurosistema nad T2S je povezan z njegovo nalogo zagotavljanja učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov, medtem ko si pristojni in zadevni organi CDD prizadevajo zagotoviti njihovo nemoteno delovanje, varnost in učinkovitost poravnave ter pravilno delovanje finančnih trgov v svojih jurisdikcijah. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Predlagana uredba določa vrsto izvzetij iz zahtev, obveznosti in opredelitev (16), določenih v uredbi o CDD in Direktivi 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: direktiva o dokončnosti poravnave) (17), ki jih lahko CDD zahtevajo, ko zaprosijo za dovoljenje za upravljanje SPVP DLT (18). Taka izvzetja lahko pristojni organ odobri na podlagi postopka ocenjevanja, ki ne predvideva vključitve zadevnih organov v skladu z uredbo o CDD (19), med katerimi so tudi članice ESCB. Predlagana uredba zlasti ne predvideva nikakršne vloge zadevnih organov v postopku izdaje dovoljenja, odobritve izvzetja ali spremembe obstoječega dovoljenja ali izvzetja. Enako velja za postopek preklica dovoljenja ali izvzetja, izdanega oziroma odobrenega CDD, ki upravlja SPVP DLT (20). ECB meni, da je treba zadevne organe vključiti v navedene postopke ocenjevanja, da se zagotovi, da zadevni organi ustrezno izvajajo svoje pristojnosti v skladu z uredbo o CDD. Zato bi morala predlagana uredba zagotoviti sodelovanje zadevnih organov v navedenih postopkih ocenjevanja, da se ustrezno upošteva porazdelitev pristojnosti, predvidena v uredbi o CDD. Poleg tega sodelovanje zadevnih organov ne bi smelo biti omejeno na CDD, temveč bi moralo zajemati tudi upravljavce DLT MTF, ki nameravajo opravljati osnovne storitve CDD. Razlog za to je, da se pristojnosti zadevnih organov nanašajo na storitve ne glede na ponudnika storitev ali uporabljeno tehnologijo. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Nazadnje, v skladu z uredbo o CDD različne določbe uredbe o CDD, vključno z zahtevo glede poročanja pristojnim organom, ne veljajo za članice ESCB v zvezi s CDD, ki jih centralne banke ESCB neposredno upravljajo na svojo odgovornost (21). V skladu s predlagano uredbo za CDD, ki upravlja SPVP DLT, veljajo zahteve, ki se uporabljajo za CDD v skladu z uredbo o CDD, razen če je taka CDD pristojni organ zaprosila za določena izvzetja ali dovoljenja (22). Te določbe skupaj pomenijo, da CDD, ki upravlja SPVP DLT in jo upravlja centralna banka ESCB, pristojnega organa ni treba zaprositi za določena izvzetja ali dovoljenja, saj takim CDD ni treba poročati pristojnim organom in zanje velja omejen sklop zahtev v skladu z uredbo o CDD. Zaradi pravne varnosti bi bilo v uvodnih izjavah predlagane uredbe koristno izrecno pojasniti, da so CDD, ki jih upravljajo centralne banke ESCB, izvzete iz določb predlagane uredbe v zvezi s postopkom odobritve izvzetij in preklica dovoljenj (23). V praksi bi to pomenilo, da bi centralne banke ESCB na podlagi lastne analize tveganja uporabile izvzetja, predvidena v predlagani uredbi. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Udeležba fizičnih oseb v tržnih infrastrukturah na podlagi DLT

Predlagana uredba (24) določa možnost, da CDD, ki upravlja SPVP DLT (in upravljavci DLT MTF), kot udeležence sprejme fizične osebe in tudi pravne osebe, ki niso navedene v uredbi o CDD (25). Predlagani pogoji za sprejem teh oseb kot udeležencev so precej splošni. V zvezi s tem regulativni tehnični standardi, ki dopolnjujejo uredbo o CDD (26), podrobno določajo pravna, finančna in operativna tveganja, ki jih mora CDD oceniti pri analizi zahteve za udeležbo. Ni jasno, kako se bodo ta tveganja ocenjevala, kadar fizična oseba zaprosi za udeležbo v CDD (27). Če se taka tveganja ne upoštevajo ustrezno, se lahko pojavijo pomisleki glede tega, kako zagotoviti enake konkurenčne pogoje za tradicionalne SPVP in SPVP DLT, ter glede tveganj, ki jih taki udeleženci lahko predstavljajo za samo CDD ali za njene druge udeležence. Podobno je nejasno, katere zahteve direktive MiFID II, ki se uporabljajo za investicijska podjetja, ki sodelujejo v MTF (npr. tiste, povezane z uporabo algoritemskega trgovanja), bi se uporabljale tudi za fizične osebe, ki sodelujejo v DLT MTF. Nekaterih zahtev glede zaščite vlagateljev v skladu z direktivo MiFID II in Uredbo (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (28) morda ni mogoče uporabljati (29). Če ne bi bilo posredovanja investicijskih podjetij, bi lahko mali vlagatelji vlagali v prenosljive vrednostne papirje na podlagi DLT, ki so morda zanje neprimerni ali neustrezni. Poleg tega obstaja z vidika enakih konkurenčnih pogojev nezadovoljiva razlika med zahtevami za SPVP DLT in DLT MTF glede najdaljšega obdobja, za katero je mogoče fizične osebe sprejeti kot udeležence v teh tržnih infrastrukturah (30).

3.3.   Poravnava plačil v tržnih infrastrukturah na podlagi DLT

| 3.3.1 | Predlagana uredba predvideva, da se lahko plačila v tržnih infrastrukturah na podlagi DLT poravnajo na tri načine. Prvič, poravnava plačil se lahko izvede s centralnobančnim denarjem, kadar je to izvedljivo in na voljo. Drugič, kadar poravnava s centralnobančnim denarjem ni izvedljiva in na voljo, se plačila lahko poravnajo z denarjem komercialnih bank, vključno z denarjem komercialnih bank v obliki žetonov. ECB razume, da se tak denar komercialnih bank v obliki žetonov, ki se v predlagani uredbi imenuje tudi „kovanci za poravnavo“, s pravnega vidika ne razlikuje od tradicionalnih denarnih vlog. Tretjič, plačila se lahko poravnajo z e-denarnimi žetoni, kakor so opredeljeni v predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgih kriptoimetij in spremembi Direktive (EU) 2019/1937 (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba o trgih kriptoimetij). |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2. | Poravnava plačil v centralnobančnem denarju

  ECB meni, da bi morala biti poravnava v centralnobančnem denarju privzeta zahteva za tržne infrastrukture na podlagi DLT, zato bi moralo biti izvzetje iz te zahteve mogoče le v primerih, ko zadevni upravljavec tržne infrastrukture na podlagi DLT dokaže, da ta metoda poravnave ni na voljo in ni izvedljiva. |
| --- | --- |

3.3.2.

ECB meni, da bi morala biti poravnava v centralnobančnem denarju privzeta zahteva za tržne infrastrukture na podlagi DLT, zato bi moralo biti izvzetje iz te zahteve mogoče le v primerih, ko zadevni upravljavec tržne infrastrukture na podlagi DLT dokaže, da ta metoda poravnave ni na voljo in ni izvedljiva.

| 3.3.3. | Eurosistem ponuja udeležencem T2S poravnavo poslov z vrednostnimi papirji na podlagi dostave proti plačilu v centralnobančnem denarju. ECB sicer ostaja odprta za inovacije in za nadaljnje preučevanje možnosti inovativnih tehnologij v okviru opravljanja storitev poravnave vrednostnih papirjev, vendar bi za morebitno poravnavo poslov s prenosljivimi vrednostnimi papirji na podlagi DLT v centralnobančnem denarju v T2S veljale omejitve, ki izhajajo iz trenutnih tehnoloških omejitev ter pogodbenega in regulativnega okvira, ki ureja opravljanje storitev T2S (31). V zvezi s tem je treba poudariti, da bodo posebne značilnosti zasnove in izvzetja, značilna za vsak SPVP DLT, ki ga upravlja CDD, upoštevana pri ocenjevanju izpolnjevanja meril primernosti za T2S (32), če se želi CDD pridružiti T2S. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Kadar naj bi poravnava poslov s prenosljivimi vrednostnimi papirji na podlagi DLT potekala zunaj T2S, lahko za SPVP DLT prav tako veljajo nekatere omejitve pri zagotavljanju poravnave v centralnobančnem denarju, ki izhajajo iz trenutnih tehnoloških omejitev ter pogodbenega in regulativnega okvira, odvisno od posebnih značilnosti zasnove SPVP DLT in veljavnih smernic ECB (33). Smiselno enako velja v zvezi s poravnavo zunaj T2S za upravljavce DLT MTF. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Poravnava plačil z osebami, ki nimajo dovoljenja kot kreditne institucije

  V skladu z uredbo o CDD lahko, kadar poravnava prek računov pri centralni banki ni izvedljiva in ni na voljo, CDD ponudi, da se za vse njene SPVP ali del teh sistemov denarna plačila poravnajo prek računov, odprtih pri kreditni instituciji, ali prek njenih lastnih računov. Če CDD ponudi poravnavo prek računov, odprtih pri kreditni instituciji, ali prek njenih lastnih računov, mora to storiti v skladu z določbami naslova IV uredbe o CDD (34). Medtem ko predlagana uredba določa, da mora CDD, ki upravlja SPVP DLT, opredeliti, izmeriti, spremljati, upravljati in čim bolj zmanjšati kakršno koli tveganje nasprotne stranke, ki izhaja iz uporabe denarja komercialnih bank ali e-denarnih žetonov (35), so zahteve za zagotavljanje zanesljive poravnave z denarjem v obliki denarja komercialnih bank (ali e-denarnih žetonov) v predlagani uredbi v primerjavi z zahtevami iz uredbe o CDD zelo splošne (36). Smiselno enako velja tudi za upravljavce DLT MTF. Pomembno je, da predlagana uredba (37) določa, da lahko pristojni organ CDD, ki upravlja SPVP DLT, izvzame iz določb o poravnavi z denarjem iz uredbe o CDD (38), če CDD zagotovi dostavo proti plačilu. Zdi se, da to implicitno omogoča izvzetje CDD, ki poravna denarni del poslov z vrednostnimi papirji prek svojih računov, iz zahteve za pridobitev dovoljenja kot kreditna institucija v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: direktiva o kapitalskih zahtevah) (39) in iz določb, ki urejajo pomožne bančne storitve v skladu z uredbo o CDD (40). Podobno bi bilo mogoče široko ubeseditev te določbe v predlagani uredbi (41) razlagati tudi tako, da implicitno omogoča izvzetje CDD iz poravnave denarnega dela poslov z vrednostnimi papirji prek računov, odprtih pri kreditni instituciji, ki ima dovoljenje. |
| --- | --- |

3.3.5.

V skladu z uredbo o CDD lahko, kadar poravnava prek računov pri centralni banki ni izvedljiva in ni na voljo, CDD ponudi, da se za vse njene SPVP ali del teh sistemov denarna plačila poravnajo prek računov, odprtih pri kreditni instituciji, ali prek njenih lastnih računov. Če CDD ponudi poravnavo prek računov, odprtih pri kreditni instituciji, ali prek njenih lastnih računov, mora to storiti v skladu z določbami naslova IV uredbe o CDD (34). Medtem ko predlagana uredba določa, da mora CDD, ki upravlja SPVP DLT, opredeliti, izmeriti, spremljati, upravljati in čim bolj zmanjšati kakršno koli tveganje nasprotne stranke, ki izhaja iz uporabe denarja komercialnih bank ali e-denarnih žetonov (35), so zahteve za zagotavljanje zanesljive poravnave z denarjem v obliki denarja komercialnih bank (ali e-denarnih žetonov) v predlagani uredbi v primerjavi z zahtevami iz uredbe o CDD zelo splošne (36). Smiselno enako velja tudi za upravljavce DLT MTF. Pomembno je, da predlagana uredba (37) določa, da lahko pristojni organ CDD, ki upravlja SPVP DLT, izvzame iz določb o poravnavi z denarjem iz uredbe o CDD (38), če CDD zagotovi dostavo proti plačilu. Zdi se, da to implicitno omogoča izvzetje CDD, ki poravna denarni del poslov z vrednostnimi papirji prek svojih računov, iz zahteve za pridobitev dovoljenja kot kreditna institucija v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: direktiva o kapitalskih zahtevah) (39) in iz določb, ki urejajo pomožne bančne storitve v skladu z uredbo o CDD (40). Podobno bi bilo mogoče široko ubeseditev te določbe v predlagani uredbi (41) razlagati tudi tako, da implicitno omogoča izvzetje CDD iz poravnave denarnega dela poslov z vrednostnimi papirji prek računov, odprtih pri kreditni instituciji, ki ima dovoljenje.

| 3.3.6. | V skladu z direktivo o kapitalskih zahtevah osebe ali podjetja, ki niso kreditne institucije, ne smejo opravljati dejavnosti sprejemanja vlog ali drugih vračljivih sredstev od javnosti. Ta prepoved ne velja za „primere, za katere izrecno velja nacionalno pravo ali pravo Unije“ (42). Možnost izvzetja v skladu s predlagano uredbo iz uporabe člena 40 in naslova IV uredbe o CDD glede poravnave v denarju ni dovolj jasna, da bi jo bilo mogoče opredeliti kot „primer, za katerega izrecno velja pravo Unije“, ki bi osebi, ki ni kreditna institucija, omogočil sprejemanje vlog od javnosti. Zaradi tega očitnega nasprotja med predlagano uredbo in direktivo o kapitalskih zahtevah morajo zakonodajni organi Unije izrecno pojasniti natančno področje uporabe odstopanja od določb o poravnavi v denarju iz uredbe o CDD, za katero lahko zaprosi CDD, ki upravlja SPVP DLT (ali upravljavec DLT MTF (43)). |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Če se potek poravnave plačil v e-denarnih žetonih podrobneje ne uredi, bi lahko udeleženci CDD, ki upravlja SPVP DLT, odprli račune neposredno pri CDD za namene poravnave denarnega dela posla z vrednostnimi papirji v e-denarnih žetonih ali pa bi CDD, ki upravlja SPVP DLT, in njeni udeleženci odprli račun pri tretji osebi, ki opravlja storitve v zvezi z e-denarnimi žetoni. V navedenih dveh primerih bi bila CDD ali tretja oseba izdajatelj e-denarnih žetonov in bi zagotovila, da se denarni del poravna v e-denarnih žetonih. V zvezi s tem je treba opozoriti, da lahko v skladu s predlagano uredbo o trgih kriptoimetij e-denarne žetone izdajo le kreditne institucije ali institucije za izdajo elektronskega denarja (44). Ker v predlagani uredbi ni določbe, ki bi določala nasprotno, ECB razume, da izvzetje, določeno v predlagani uredbi, v zvezi z določbami o poravnavi v denarju iz uredbe o CDD (45) ni namenjeno izvzetju CDD ali tretje osebe, ki izdaja e-denarne žetone in poravnava denarni del poslov z vrednostnimi papirji prek svojih računov, iz zahtev za pridobitev dovoljenj v skladu s predlagano uredbo o trgih kriptoimetij. Smiselno enako velja glede poravnave plačilnih obveznosti v e-denarnih žetonih tudi za upravljavce DLT MTF (46). Težko je razumeti, zakaj bi hoteli zakonodajni organi Unije na eni strani zahtevati, da lahko e-denarne žetone izdajajo le kreditne institucije ali institucije za izdajo elektronskega denarja, po drugi strani pa implicitno omogočiti poravnavo denarnega dela poslov z vrednostnimi papirji v tradicionalnem denarju ali poravnalnih kovancih prek računov, odprtih pri osebah, ki nimajo dovoljenja kot kreditne institucije. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Pri odločanju, ali želita omogočiti poravnavo denarnega dela poslov z vrednostnimi papirji prek računov, odprtih pri osebah, ki nimajo dovoljenja kot kreditne institucije, bi lahko zakonodajna organa Unije upoštevala načela CPMI-IOSCO za infrastrukture finančnega trga (47). Zlasti načelo 9 CPMI-IOSCO za infrastrukture finančnega trga (denarna poravnava) za primere, če se denarna poravnava ne izvede v centralnobančnem denarju, predvideva le poravnavo v denarju komercialnih bank ali v poslovnih knjigah infrastrukture finančnega trga. Natančneje, načelo 9 CPMI-IOSCO določa, da mora infrastruktura finančnega trga, če izvaja denarno poravnavo v svojih poslovnih knjigah, čim bolj zmanjšati in strogo nadzorovati svoje kreditno in likvidnostno tveganje. V taki ureditvi infrastruktura finančnega trga svojim udeležencem ponuja denarne račune, obveznost plačila ali poravnave pa se izpolni tako, da se udeležencem infrastrukture finančnega trga zagotovi neposredna terjatev do infrastrukture finančnega trga. Kreditno in likvidnostno tveganje, ki sta povezana s terjatvijo do infrastrukture finančnega trga, sta torej neposredno povezana s splošnim kreditnim in likvidnostnim tveganjem infrastrukture finančnega trga. Eden od načinov, kako lahko infrastruktura finančnega trga zmanjša ta tveganja, je omejitev njenih dejavnosti in operacij na kliring in poravnavo ter s tem tesno povezane postopke. Poleg tega se lahko za poravnavo plačilnih obveznosti infrastruktura finančnega trga ustanovi kot finančna institucija s posebnim namenom in se zagotavljanje denarnih računov omeji le na udeležence. Odvisno od lokalne zakonodaje bi navedene finančne institucije s posebnim namenom na splošno morale imeti dovoljenje za opravljanje bančnih storitev in biti predmet bonitetnega nadzora (48). |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | V skladu s predlagano uredbo lahko fizične osebe neposredno sodelujejo v tržnih infrastrukturah na podlagi DLT. Če bi se denarni del posla z vrednostnimi papirji izvedel v poslovnih knjigah osebe, ki ni kreditna institucija z dovoljenjem, bi to povzročilo, da denarni računi fizičnih oseb in tudi pravnih oseb, kot so mikro, mala in srednja podjetja, pri tržnih infrastrukturah na podlagi DLT ne bi bili upravičeni do zaščite iz sistemov jamstva za vloge v skladu z Direktivo 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: direktiva o sistemih jamstva za vloge) (49) ter prednostne obravnave za vlagatelje v skladu z Direktivo 2014/59/EU Evropskega parlamenta in sveta (50) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o sanaciji in reševanju bank). Direktiva o sistemih jamstva za vloge in prednostna obravnava vlagateljev v okviru direktive o sanaciji in reševanju bank se uporabljata le za vloge v obliki pozitivnega salda, ki je posledica sredstev, ostalih na računu, ali začasnih stanj, ki so posledica običajnih bančnih transakcij, in jih mora kreditna institucija vrniti (51). Ob upoštevanju načela 9 CPMI-IOSCO, zlasti glede zmanjšanja in strogega nadzora kreditnega in likvidnostnega tveganja, ki izhajata iz denarne poravnave z uporabo infrastrukture finančnega trga, se zdi, da se v takih razmerah zagotavljajo zadostni ukrepi za zaščito sredstev, ki jih imajo fizične osebe pri upravljavcih tržnih infrastruktur na podlagi DLT. Poleg tega predlagana uredba ne določa nikakršnega praga, ki bi upravljavce tržnih infrastruktur na podlagi DLT omejeval pri tem, da imajo sredstva fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, čeprav bi lahko te osebe zmotno verjele, da njihova sredstva predstavljajo vloge, ki uživajo ugodnosti iz direktive o sistemih jamstva za vloge in prednostno obravnavo vlagateljev v skladu z direktivo o sanaciji in reševanju bank. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | Nazadnje, zakonodajna organa Unije bi lahko preučila, ali bi se lahko pojavila tveganja za stabilnost finančnega sistema, če bi se v skladu s predlagano uredbo odobrila izvzetja iz zahtev za izdajo dovoljenj, določenih v direktivi o kapitalskih zahtevah, uredbi o CDD in predlagani uredbi o trgih kriptoimetij v zvezi z (a) opravljanjem dejavnosti sprejemanja vlog ali drugih vračljivih sredstev od javnosti, (b) opravljanjem pomožnih bančnih storitev in (c) izdajanjem e-denarnih žetonov. Zaradi izvzetij iz navedenih zahtev za izdajo dovoljenj bi se dejavnosti, ki jih običajno opravlja bančni sektor, preusmerile s kreditnih institucij na nebančne akterje. Zato bi bili udeleženci v tržnih infrastrukturah na podlagi DLT in morda udeleženci v obstoječih SPVP ali MTF, ki jih upravljajo isti upravljavci tržnih infrastruktur na podlagi DLT, vključno s povezanimi infrastrukturami finančnega trga, izpostavljeni večjemu kreditnemu in likvidnostnemu tveganju, ker za nebančne upravljavce ne veljajo stroge regulativne in bonitetne zahteve, ki so določene za kreditne institucije. Navsezadnje bi za tržne infrastrukture na podlagi DLT veljala nižja raven in obseg zaščitnih ukrepov, kar bi lahko oviralo njihovo splošno trdnost, širše pa tudi uporabo tehnologije DLT v potrgovalnem sektorju. |
| --- | --- |

3.3.10.

| 3.3.11. | Zahteve glede obvladovanja tveganj, ki se uporabljajo za pomožne bančne storitve

  Uredba o CDD določa zelo omejevalne zahteve za pomožne bančne storitve, saj opravljanje takih storitev vključuje znatna finančna tveganja, vključno s kreditnim in likvidnostnim tveganjem znotraj enega dne. Vloga CDD na finančnih trgih in njihova s tem povezana sistemska pomembnost upravičujeta stroge zahteve glede upravljanja tveganj, namenjene zagotovitvi odpornosti v skrajnih, vendar možnih okoliščinah. Kakor je bilo že navedeno, lahko pomožne bančne storitve opravljajo le CDD, ki so pridobile dovoljenje kot kreditne institucije, in imenovane kreditne institucije (52), ki izpolnjujejo zahteve iz naslova IV uredbe o CDD (53). ECB ugotavlja, da predlagana uredba omogoča, da se CDD, ki ima dovoljenje kot kreditna institucija in upravlja SPVP DLT ali se za opravljanje pomožnih bančnih storitev zanaša na kreditno institucijo, izvzame iz zahtev iz člena 40 uredbe o CDD, vključno s tistimi, ki so opredeljene v naslovu IV navedene uredbe. Obseg izvzetja v predlagani uredbi ni opredeljen, zato se razume, da se lahko SPVP DLT, ki ga upravlja CDD, izvzame iz nekaterih ali vseh zahtev iz naslova IV uredbe o CDD, vključno s tistimi v zvezi z obsegom pomožnih bančnih storitev, upravljanjem kreditnega in likvidnostnega tveganja ter kapitalskimi pribitki (54).
  Glede na obseg izvzetja se lahko razlikuje raven tveganj, ki so jim lahko izpostavljeni SPVP DLT, in zlasti so tveganja lahko zelo velika, če izvzetje zajema vse zahteve iz naslova IV. Vendar so zahteve (55), ki se uporabljajo za izvedbo poravnave v denarju komercialnih bank, kakor so določene v predlagani uredbi, le splošne in morda ne bi zagotovile uporabe ukrepov za obvladovanje tveganj, ki bi bili sorazmerni z nastalimi tveganji. Glede na navedeno ECB predlaga, da zakonodajna organa Unije podrobneje opredelita obseg izvzetij iz člena 40 uredbe o CDD in pogoje, ki morajo biti izpolnjeni za odobritev takih izvzetij. Smiselno enako bi moralo veljati tudi za upravljavce DLT MTF, kadar ne izvajajo poravnave v centralnobančnem denarju, ob upoštevanju pomislekov o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za DLT MTF in SPVP DLT, kakor je navedeno v odstavku 1.3. |
| --- | --- |

3.3.11.

Uredba o CDD določa zelo omejevalne zahteve za pomožne bančne storitve, saj opravljanje takih storitev vključuje znatna finančna tveganja, vključno s kreditnim in likvidnostnim tveganjem znotraj enega dne. Vloga CDD na finančnih trgih in njihova s tem povezana sistemska pomembnost upravičujeta stroge zahteve glede upravljanja tveganj, namenjene zagotovitvi odpornosti v skrajnih, vendar možnih okoliščinah. Kakor je bilo že navedeno, lahko pomožne bančne storitve opravljajo le CDD, ki so pridobile dovoljenje kot kreditne institucije, in imenovane kreditne institucije (52), ki izpolnjujejo zahteve iz naslova IV uredbe o CDD (53). ECB ugotavlja, da predlagana uredba omogoča, da se CDD, ki ima dovoljenje kot kreditna institucija in upravlja SPVP DLT ali se za opravljanje pomožnih bančnih storitev zanaša na kreditno institucijo, izvzame iz zahtev iz člena 40 uredbe o CDD, vključno s tistimi, ki so opredeljene v naslovu IV navedene uredbe. Obseg izvzetja v predlagani uredbi ni opredeljen, zato se razume, da se lahko SPVP DLT, ki ga upravlja CDD, izvzame iz nekaterih ali vseh zahtev iz naslova IV uredbe o CDD, vključno s tistimi v zvezi z obsegom pomožnih bančnih storitev, upravljanjem kreditnega in likvidnostnega tveganja ter kapitalskimi pribitki (54).

Glede na obseg izvzetja se lahko razlikuje raven tveganj, ki so jim lahko izpostavljeni SPVP DLT, in zlasti so tveganja lahko zelo velika, če izvzetje zajema vse zahteve iz naslova IV. Vendar so zahteve (55), ki se uporabljajo za izvedbo poravnave v denarju komercialnih bank, kakor so določene v predlagani uredbi, le splošne in morda ne bi zagotovile uporabe ukrepov za obvladovanje tveganj, ki bi bili sorazmerni z nastalimi tveganji. Glede na navedeno ECB predlaga, da zakonodajna organa Unije podrobneje opredelita obseg izvzetij iz člena 40 uredbe o CDD in pogoje, ki morajo biti izpolnjeni za odobritev takih izvzetij. Smiselno enako bi moralo veljati tudi za upravljavce DLT MTF, kadar ne izvajajo poravnave v centralnobančnem denarju, ob upoštevanju pomislekov o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za DLT MTF in SPVP DLT, kakor je navedeno v odstavku 1.3.

3.4.   Varstvo v primeru insolventnosti v skladu z direktivo o dokončnosti poravnave

V skladu s predlagano uredbo upravljanje SPVP DLT s strani CDD ni nujno enakovredno upravljanju „sistema“, kakor je opredeljen v direktivi o dokončnosti poravnave, že zato, ker so lahko v skladu s predlagano uredbo udeleženci v SPVP DLT tudi fizične osebe (56). V takem primeru se upravljanje SPVP DLT ne bi štelo za razširitev dejavnosti ali storitev v skladu z uredbo o CDD (57), temveč za dodatno dejavnost ali storitev, ki bi morala biti predmet postopka ocenjevanja in izdaje dovoljenja v skladu z uredbo o CDD. ECB ima v zvezi s tem tri pripombe. Prvič, ECB opozarja na osrednjo vlogo koncepta (pravne) dokončnosti pri zaščiti udeležencev sistemov poravnave pred škodljivimi posledicami postopkov zaradi insolventnosti proti drugim udeležencem in pri zmanjšanju sistemskih tveganj, ki izhajajo iz delovanja infrastruktur finančnega trga. Če SPVP DLT ne bi bil opredeljen kot „sistem“ v smislu direktive o dokončnosti poravnave, se varstvo v primeru insolventnosti na podlagi navedene direktive ne bi uporabljalo za sam SPVP DLT. Drugič, ECB ugotavlja, da predlagana uredba ni jasna glede tega, katere pravne ukrepe bi bilo treba sprejeti, kadar ista CDD hkrati upravlja SPVP in SPVP DLT (npr. ločitev obeh tako, da se njuno upravljanje zaupa ločenim pravnim osebam). Če bi se uresničila tveganja dokončnosti za nezaščitene SPVP DLT in/ali njihove udeležence, bi se lahko razširila na druge običajne SPVP, ki jih upravlja ista CDD, in na njene udeležence. Taka tveganja bi se lahko na primer uresničila, če bi eden ali več subjektov bilo udeleženih v običajnem SPVP in v SPVP DLT, ki ju upravlja ista CDD. Glede na navedeno bi bilo koristno, da se v predlagani uredbi zahteva, da CDD, ki upravlja SPVP DLT (vzporedno z delovanjem običajnega SPVP ali ne), jasno razloži tveganja insolventnosti in dokončnosti poravnave, ki so jim izpostavljeni udeleženci, ter vse ukrepe, ki jih je CDD uvedla za zmanjšanje takih tveganj. Tretjič, po mnenju ECB bi bilo koristno, če bi predlagana uredba izrecno določala, da se zadevni organi vključijo v oceno tveganj, ki bi jih lahko povzročilo vzporedno delovanje običajnih in SPVP DLT, kot del postopka izdaje dovoljenja CDD.

3.5.   Enaki konkurenčni pogoji za upravljavce tržnih infrastruktur na podlagi DLT

Predlagana uredba na kratko ureja vprašanje preprečevanja in obravnavanja neuspešnih poravnav, ki je ključno za spodbujanje discipline pri poravnavi ter varne in učinkovite poravnave poslov (58). Med zahtevami, ki se uporabljajo za DLT MTF, in določbami iz uredbe o CDD je precejšnje nesorazmerje (59). Odsotnost enotnih zahtev glede neuspešnih poravnav lahko privede do tekmovanja v zniževanju standardov med upravljavci DLT MTF ter lahko nazadnje privede do tega, da so upravljavci DLT MTF obravnavani ugodneje kot CDD in da je varnost poravnave za udeležence DLT MTF slabša kot za udeležence CDD.

3.6.   Strategija izstopa za upravljavce tržnih infrastruktur na podlagi DLT in umik prenosljivih vrednostnih papirjev na podlagi DLT iz trgovanja

Predlagana uredba v širšem smislu ureja strategijo prehoda, tj. strategijo izstopa, ki jo morajo vzpostaviti operaterji tržnih infrastruktur na podlagi DLT za primer, če je treba dovoljenje ali nekatera odobrena izvzetja preklicati ali kako drugače prekiniti, ali za primer kakršnega koli prostovoljnega ali neprostovoljnega prenehanja poslovanja (60). Če se dovoljenja ali izvzetja razveljavijo ali tržna vrednost prenosljivih vrednostnih papirjev na podlagi DLT preseže določene pragove, bi moral morda upravljavec tržne infrastrukture na podlagi DLT izvesti bistvene spremembe, za izvajanje katerih bi bilo verjetno potrebno veliko časa. Poleg tega, če ni drugega upravljavca tržne infrastrukture na podlagi DLT, ki je sposoben ali pripravljen zagotoviti kontinuiteto storitev, se preklic konkretnega dovoljenja ali katerega koli odobrenega izvzetja (61) morda v praksi ne bi izvedel, kar je v nasprotju z duhom predlagane uredbe. Glede na navedeno ECB predlaga, naj zakonodajna organa Unije podrobneje določita vsebino izhodne strategije in časovni okvir za njeno izvajanje. Poleg tega bi bilo treba predlagano uredbo dopolniti s posebnimi postopki, ki bi se uporabljali v primeru umika prenosljivih vrednostnih papirjev na podlagi DLT iz trgovanja v DLT MTF in v primeru kršitve omejitve tržne kapitalizacije v višini 200 milijonov EUR za uvrstitev v trgovanje v DLT MTF. Najbolj pomembno je, da se jasno navede, kako bi bili v takih primerih zaščiteni vlagatelji, ki imajo zadevne prenosljive vrednostne papirje na podlagi DLT. Treba je navesti, ali bi moral izdajatelj (ali največji delničar) odkupiti zadevne prenosljive vrednostne papirje na podlagi DLT, ali bi bil tak odkup obvezen tudi za vlagatelje in kako bi se v takih primerih določila poštena cena. Kot drugo možnost ECB predlaga, da bi se morala vzpostaviti posebna ureditev za pretvorbo takih prenosljivih vrednostnih papirjev na podlagi DLT v prenosljive vrednostne papirje „ne na podlagi DLT“, ki so registrirani pri CDD.

3.7.   Povezanost s predlagano uredbo o trgih kriptoimetij

| 3.7.1. | Med predlagano uredbo in področjem uporabe predlagane uredbe o trgih kriptoimetij obstaja možnost neskladja. V modelih poravnave za e-denarne žetone, opisanih v odstavku 3.3.7, bi izdajatelji e-denarnih žetonov in/ali ponudniki storitev, ki v skladu s predlagano uredbo o trgih kriptoimetij spadajo v nadpomensko opredelitev izdajateljev kriptoimetij in ponudnikov storitev v zvezi s kriptoimetji, dejansko opravljali storitve v zvezi s finančnimi instrumenti, in sicer s prenosljivimi vrednostnimi papirji na podlagi DLT. V tem primeru se zdi, da take storitve niso urejene niti v predlagani uredbi niti v predlagani uredbi o trgih kriptoimetij. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Poleg tega veljajo v skladu s predlagano uredbo o trgih kriptoimetij dodatne zahteve za e-denarne žetone, ki so razvrščeni kot pomembni (62). Kar zadeva skrbništvo rezervnih sredstev (63), morajo izdajatelji pomembnih e-denarnih žetonov vedno zagotavljati, da rezervna sredstva niso obremenjena ali zastavljena v okviru „dogovora o finančnem zavarovanju“, „dogovora o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju“ ali „dogovora o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji“ v smislu točk (a), (b) oziroma (c) člena 2(1) Direktive 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (64). Glede na dejstvo, da je za namene poravnave poslov z vrednostnimi papirji morda treba kot zavarovanje predložiti prenosljive vrednostne papirje na podlagi DLT ali e-denarne žetone, ni jasno, kako bi se lahko zastavna pravica kot „dogovor o finančnem zavarovanju“, „dogovor o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju“ ali „dogovor o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji“ glede na zgoraj navedene omejitve, ki obstajajo v okviru predlagane uredbe o trgih kriptoimetij, veljavno izvršila v rezervi sredstev za e-denarne žetone. Za uporabo e-denarnih žetonov v okviru poravnave vrednostnih papirjev je izjemno pomembno zagotoviti, da se lahko predložijo kot zavarovanje. Glede na navedeno ECB meni, da bi bilo treba dodatno razmisliti in nameniti pozornost medsebojnemu vplivu med predlagano uredbo, predlagano uredbo o trgih kriptoimetij in obstoječo zakonodajo Unije na področju finančnih storitev in bančništva. |
| --- | --- |

3.7.2.

4.   Vidiki bonitetnega nadzora

| 4.1. | ECB in zadevni pristojni nacionalni organ sta pristojna organa, ki izvajata določena pooblastila bonitetnega nadzora v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (65) (v nadaljnjem besedilu: uredba o kapitalskih zahtevah) in direktivo o kapitalskih zahtevah. Poleg tega uredba o EMN na ECB prenaša posebne naloge v zvezi z bonitetnim nadzorom kreditnih institucij v euroobmočju in določa, da je ECB odgovorna za učinkovito in skladno delovanje enotnega mehanizma nadzora (EMN), v okviru katerega se med ECB in sodelujočimi pristojnimi nacionalnimi organi razdelijo posebne nadzorne pristojnosti (66). ECB ima zlasti nalogo, da izdaja in odvzema dovoljenja vsem kreditnim institucijam. V zvezi s pomembnimi kreditnimi institucijami je ECB med drugim zadolžena tudi za zagotavljanje skladnosti z upoštevnimi predpisi Unije, ki kreditnim institucijam nalagajo bonitetne zahteve, vključno z zahtevo, da morajo vzpostaviti stabilno ureditev upravljanja, na primer zanesljive postopke obvladovanja tveganj in mehanizme notranjih kontrol (67). Zato so ECB podeljena vsa pooblastila za nadzor, ki omogočajo poseg v delovanje kreditnih institucij in so potrebna za opravljanje njenih funkcij. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Predlagana uredba določa osnovne zahteve za delovanje tržnih infrastruktur na podlagi DLT in vrsto izvzetij, ki jih je mogoče zahtevati od posebnih zahtev iz direktive MiFID II, Uredbe (EU) št. 2014/600 in uredbe o CDD. To pomeni, da lahko investicijska podjetja, ki imajo tudi dovoljenje kot kreditne institucije, in upravljavci trga zaprosijo pristojni nacionalni organ za dovoljenje za upravljanje tržnih infrastruktur na podlagi DLT, med drugim za namene registracije in poravnave prenosljivih vrednostnih papirjev na podlagi DLT. Poleg tega predlagana uredba od upravljavcev tržnih infrastruktur na podlagi DLT zahteva, da sodelujejo s pristojnimi organi, ki so pooblaščeni za izdajanje posebnih dovoljenj, ter z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA) (68). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ECB ugotavlja, da sedanji pristop v zvezi s postopkom izdaje dovoljenj spodbuja enako obravnavo kreditnih institucij in upravljavcev, ki niso kreditne institucije, ter pomeni korak naprej k nadzoru, ki temelji na tveganju, ob upoštevanju dejavnosti, ki jih opravlja določen subjekt. Čeprav predlagana uredba ne predvideva vključitve ECB (kot bonitetnega nadzornika) v postopek izdaje dovoljenj in odobritve izvzetij, bi bilo lahko za ECB v vidika bonitetnega nadzora pomembno, da od pristojnega nacionalnega organa prejme informacije v zvezi s pomembnimi kreditnimi institucijami, ki želijo upravljati tržno infrastrukturo na podlagi DLT. Zato se predlaga, da se v predlagano uredbo vključi obveznost, da pristojni nacionalni organ bonitetnega nadzornika, vključno z ECB za pomembne kreditne institucije, obvesti o tem, ali se dovoljenja izdajo in izvzetja odobrijo, ter o naložitvi korektivnih ukrepov. Iz istih razlogov se predlaga, da se v predlagani uredbi med prejemnike rednih poročil upravljavcev tržne infrastrukture na podlagi DLT vključi ustrezni bonitetni nadzornik (69). |
| --- | --- |

4.3.

Kadar ECB priporoča, da se predlagana uredba spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v ločenem tehničnem delovnem dokumentu.

To mnenje bo objavljeno na spletni strani EUR-Lex.

V Frankfurtu na Majni, 28. aprila 2021

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM (2020) 594 final.

1

(2)  Glej člen 2(5) predlagane uredbe.

2

(3)  Glej člen 3(1) in (3) predlagane uredbe.

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

4

(5)  Glej člen 2(3) predlagane uredbe in oddelek A Priloge k Uredbi (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in centralnih depotnih družbah ter spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1).

5

(6)  Glej člen 3(2) predlagane uredbe o trgih kriptoimetij (predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgih kriptoimetij in spremembi Direktive (EU) 2019/1937 – COM(2020) 593 final).

6

(7)  Glej člena 50 in 53 uredbe o CDD.

7

(8)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3); Smernica Evropske centralne banke z dne 5. decembra 2012 o transevropskem sistemu bruto poravnave v realnem času (TARGET2) (ECB/2012/27) (UL L 30, 30.1.2013, str. 1).

8

(9)  Glej člen 22 Statuta.

9

(10)  Dostopno na spletni strani Banke za mednarodne poravnave na naslovu www.bis.org.

10

(11)  Dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

11

(12)  Glej člen 12 uredbe o CDD.

12

(13)  Glej tudi člen 13 ter člena 17(4) in 22(6) uredbe o CDD.

13

(14)  Glej odstavek 7.3 Mnenja Evropske centralne banke z dne 6. aprila 2017 (CON/2017/10); odstavek 7.2 Mnenja Evropske centralne banke z dne 8. novembra 2018 (CON/2018/47); odstavek 3.5.2 Mnenja Evropske centralne banke z dne 2. maja 2019 (CON/2019/17) in odstavek 3.5.2 Mnenja Evropske centralne banke z dne 11. novembra 2019 (CON/2019/38), ki so vsa dostopna na naslovu www.eur-lex.europa.eu.

14

(15)  Priloga IIA k Smernici ECB/2012/27; Smernica ECB/2012/13 Evropske centralne banke z dne 18. julija 2012 o TARGET2-Securities (UL L 215, 11.8.2012, str. 19) in Sklep Evropske centralne banke ECB/2011/20 z dne 16. novembra 2011 o določitvi podrobnih pravil in postopkov za izvajanje meril primernosti centralnih depotnih družb za dostop do storitev TARGET2-Securities (UL L 319, 2.12.2011, str. 117). Glej tudi okvirni sporazum o T2S in kolektivni sporazum, ki sta dostopna na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

15

(16)  Glej člen 5 predlagane uredbe.

16

(17)  Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).

17

(18)  Glej člen 8(2)(g) predlagane uredbe.

18

(19)  Glej člena 10 in 12 uredbe o CDD.

19

(20)  Glej člen 8(6) in (7) predlagane uredbe.

20

(21)  Glej člen 1(4) uredbe o CDD. Taka CDD mora imeti dostop do sredstev centralne banke ESCB in ne sme biti ločen subjekt.

21

(22)  Glej člen 5 predlagane uredbe.

22

(23)  Glej člena 7 in 8 predlagane uredbe.

23

(24)  Glej člen 4 in člen 5(4) predlagane uredbe ter člen 2(19) uredbe o CDD.

24

(25)  Hkrati predlagana uredba ne določa nobenega izvzetja iz določb člena 33(1) uredbe o CDD, ki kot udeležence v CDD navaja nekatere pravne osebe.

25

(26)  Glej člen 89 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/392 z dne 11. novembra 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o zahtevah glede dovoljenj, nadzora in poslovanja za centralne depotne družbe (UL L 65, 10.3.2017, str. 48).

26

(27)  Glej odstavek 3.18.5 načel CPMI-IOSCO za infrastrukture finančnega trga. V načelu 18 o zahtevah glede dostopa in udeležbe so določene operativne, finančne in pravne zahteve ter zahteve za obvladovanje tveganj v zvezi z udeležbo, ki bi jih morala infrastruktura finančnega trga upoštevati, pri čemer omenja tudi možnost, da infrastruktura finančnega trga sprejme neregulirane subjekte. V takem primeru bi morala infrastruktura finančnega trga (i) upoštevati vsa dodatna tveganja, ki bi lahko izhajala iz take udeležbe, in (ii) ustrezno oblikovati svoje zahteve za udeležbo in kontrole za upravljanje tveganj.

27

(28)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

28

(29)  Glej člen 25 direktive MiFID II o oceni primernosti in ustreznosti finančnih instrumentov za vlagatelje.

29

(30)  Primerjaj člen 5(4) predlagane uredbe s členom 6(4) – predlog spremembe člena 19 direktive MiFID II – predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/43/ES, 2009/65/ES, 2009/138/EU, 2011/61/EU, EU/2013/36, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 in EU/2016/2341 (COM(2020) 596 final).

30

(31)  Glej poglavje 15 poročila svetovalne skupine za tržne infrastrukture za vrednostne papirje in zavarovanje z naslovom The potential impact of DLTs on securities after-trade harmonisation and the wider EU financial market integration, ki je dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

31

The potential impact of DLTs on securities after-trade harmonisation and the wider EU financial market integration

(32)  Glej Prilogo IIA k Smernici ECB/2012/27;Smernico ECB/2012/13 in Sklep ECB/2011/20. Glej tudi okvirni sporazum o T2S in kolektivni sporazum, ki sta dostopna na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

32

(33)  Smernica (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) in Smernica ECB/2012/27.

33

(34)  Glej člen 40(2) in člen 54 uredbe o CDD.

34

(35)  Glej člen 4(3) predlagane uredbe.

35

(36)  Glej člen 40 in naslov IV uredbe o CDD.

36

(37)  Glej uvodno izjavo 24 in člen 5(5) predlagane uredbe. Za DLT MTF glej tudi uvodno izjavo 16 in člen 4(3)(f) predlagane uredbe.

37

(38)  Glej člen 40 uredbe o CDD.

38

(39)  Glej člen 9 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

39

(40)  Glej naslov IV uredbe o CDD in oddelek C Priloge k navedeni uredbi.

40

(41)  Glej člen 5(5) predlagane uredbe.

41

(42)  Glej člen 9 direktive o kapitalskih zahtevah.

42

(43)  Glej člen 4(3) predlagane uredbe.

43

(44)  Glej člen 43 predlagane uredbe o trgih kriptoimetij.

44

(45)  Glej člen 5(5) predlagane uredbe in člen 40 uredbe o CDD.

45

(46)  Glej člen 4(3) predlagane uredbe.

46

(47)  Glej dokument CPMI-IOSCO Principles for Financial Market Infrastructures, ki je dostopen na spletni strani Banke za mednarodne poravnave na naslovu www.bis.org.

47

Principles for Financial Market Infrastructures

(48)  Glej odstavek 3.9.7 načel CPMI-IOSCO za infrastrukture finančnega trga.

48

(49)  Glej točko 3 člena 2(1) Direktive 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 12.6.2014, str. 149). Glej tudi člen 2(2)(c) predlagane uredbe o trgih kriptoimetij.

49

(50)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

50

(51)  Glej točko 3 člena 2(1) direktive o sistemih jamstva za vloge v povezavi s točkama 4 in 5 člena 2(1) in členoma 5 in 6 iste direktive ter točkama 94 in 95 člena 2(1) in členom 108 direktive o sanaciji in reševanju bank.

51

(52)  V skladu z uredbo o CDD je kreditna institucija, ki ponuja poravnavo denarnih plačil za del SPVP CDD, izvzeta iz nekaterih zahtev iz naslova IV le, če skupna vrednost take poravnave z denarjem prek računov, odprtih pri tej kreditni instituciji, v določenem obdobju ne presega določenih pragov. Glej člen 54(4) in (5) uredbe o CDD.

52

(53)  Zlasti člen 54(4)(d) uredbe o CDD določa, da se lahko kreditna institucija, ki se uporablja kot posrednik za poravnavo z denarjem, uporablja le za zagotavljanje pomožnih bančnih storitev, kakor so opredeljene v uredbi o CDD, in ne za opravljanje drugih dejavnosti.

53

(54)  Izvzetje iz zahteve po pridobitvi dovoljenja za opravljanje bančnih storitev je obravnavano v odstavkih 3.3.5 do 3.3.10.

54

(55)  Glej zadnji pododstavek člena 5(5) predlagane uredbe.

55

(56)  Glej člen 2(a) in (d) direktive o dokončnosti poravnave ter uvodno izjavo 23 in člen 5(8) predlagane uredbe.

56

(57)  Glej člen 19 uredbe o CDD in uvodno izjavo 33 predlagane uredbe.

57

(58)  Glej člen 4(3)(g) predlagane uredbe.

58

(59)  Glej člen 6(3) in (4) ter člen 7 uredbe o CDD.

59

(60)  Glej člena 6(6) in 3(5) predlagane uredbe.

60

(61)  Glej člena 7(6) in 8(6) predlagane uredbe.

61

(62)  Glej člena 33 in 52 predlagane uredbe o trgih kriptoimetij.

62

(63)  Glej člen 33(1)(b) in člen 52(a) predlagane uredbe o trgih kriptoimetij.

63

(64)  Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (UL L 168, 27.6.2002, str. 43).

64

(65)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

65

(66)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

66

(67)  Glej člen 4(1)(e) in člen 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013.

67

(68)  Glej člen 9 predlagane uredbe.

68

(69)  Glej člen 9(4) predlagane uredbe.

69

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 22.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/15

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2012/642/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/1002, in Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/996 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji

(2021/C 244/05)

Osebe s seznama v Prilogi k Sklepu Sveta 2012/642/SZVP (1), kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/1002 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 765/2006 (3), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/996 (4) o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da bi bilo treba te osebe vključiti na seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2012/642/SZVP in Uredbe (ES) št. 765/2006. Razlogi za uvrstitev teh oseb na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Zadevne osebe opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, navedenih na spletnih mestih iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 765/2006, zaprosijo, da se jim dovoli uporaba zamrznjenih sredstev za zadovoljitev osnovnih potreb ali točno določena plačila (glej člen 3 Uredbe).

Zadevne osebe lahko zahtevo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pošljejo Svetu do 30. novembra 2021, in sicer na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Vse prejete pripombe bo Svet upošteval pri rednem pregledu seznama oseb in subjektov, ki ga bo opravil v skladu s členom 8(2) Sklepa 2012/642/SZVP in členom 8a(4) Uredbe (ES) št. 765/2006.

---

(1)  UL L 285, 17.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 219 I, 21.6.2021, str. ...70.

(3)  UL L 134, 20.5.2006, str. 1

(4)  UL L 219 I, 21.6.2021, str. ...1.

---

| 22.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/16

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2012/642/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji

(2021/C 244/06)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravna podlaga za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2012/642/SZVP (2), kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/1002 (3), in Uredba (ES) št. 765/2006 (4), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU)2021/996 (5).

Za ta postopek obdelave je odgovoren Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalni direktor oddelka RELEX (zunanji odnosi) generalnega sekretariata Sveta, pristojni oddelek za postopek obdelave pa je RELEX.1.C, katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodabljati seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2012/642/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom (SZVP) 2021/1002, in Uredbo (ES) št. 765/2006, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/996.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2012/642/SZVP in Uredbi (ES) št. 765/2006.

Zbrani osebni podatki vključujejo potrebne podatke za pravilno identifikacijo zadevne osebe in utemeljitev ter katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko posredujejo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo na uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, odgovorjeno v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali od trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je že začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 285, 17.10.2012, str. 1.

(3)  UL L 219 I, 21.6.2021, str. 70.

(4)  UL L 134, 20.5.2006, str. 1.

(5)  UL L 219 I, 21.6.2021, str. 1.

---

| 22.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/18

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2013/184/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/998 o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi, in iz Uredbe (EU) št. 401/2013, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/1000 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Mjanmarom/Burmo

(2021/C 244/07)

Osebe, navedene v Prilogi I k Sklepu Sveta 2013/184/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/998 (2), in v Prilogi IV k Uredbi Sveta (EU) št. 401/2013 (3) o omejevalnih ukrepih v zvezi z Mjanmarom/Burmo, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/1000 (4), obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da je treba osebe in subjekte iz navedenih prilog vključiti na seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi in Uredbe (EU) št. 401/2013 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Mjanmarom/Burmo. Razlogi za uvrstitev teh oseb na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah zadevnih prilog.

Zadevne osebe opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih mestih iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 401/2013 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Mjanmarom/Burmo, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali specifična plačila (glej člen 4b Uredbe).

Zadevne osebe lahko zahtevo za ponovno preučitev odločitve o njihovi vključitvi na navedene sezname skupaj z dokazili Svetu pošljejo pred 1. novembrom 2021 na naslov:

| Council of the European Union (Svet Evropske unije) |
| --- |
| General Secretariat (Generalni sekretariat) |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union (Svet Evropske unije)

General Secretariat (Generalni sekretariat)

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Svet bo vse prejete pripombe upošteval pri rednem pregledu v skladu s členom 12 Sklepa 2013/184/SZVP in členom 4i(4) Uredbe (EU) št. 401/2013.

Zadevne osebe obenem opozarjamo, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo na Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz drugega odstavka člena 275 ter četrtega in šestega odstavka člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 111, 23.4.2013, str. 75.

(2)  UL L 219 I, 21.6.2021, str. 45.

(3)  UL L 121, 3.5.2013, str. 1.

(4)  UL L 219 I, 21.6.2021, str. 57.

---

| 22.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/19

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi in Uredbe Sveta (EU) št. 401/2013 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Mjanmarom/Burmo

(2021/C 244/08)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravno podlago za ta postopek obdelave predstavljata Sklep Sveta 2013/184/SZVP (2), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/1000 (3), in Uredba Sveta (EU) št. 401/2013 (4), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/998 (5).

Za ta postopek obdelave je odgovoren oddelek RELEX.1.C v generalnem direktoratu za zunanje odnose (RELEX) generalnega sekretariata Sveta (GSS), katerega naslov je:

| Council of the European Union (Svet Evropske unije) |
| --- |
| General Secretariat (Generalni sekretariat) |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union (Svet Evropske unije)

General Secretariat (Generalni sekretariat)

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostavitev in posodobitev seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2013/184/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2021/1000, in Uredbo (EU) št. 401/2013, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/998.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2013/184/SZVP in Uredbi (EU) št. 401/2013.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, urejeno z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov.

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 111, 23.4.2013, str. 75.

(3)  UL L 219 I, 21.6.2021, str. 57.

(4)  UL L 121, 3.5.2013, str. 1.

(5)  UL L 219 I, 21.6.2021, str. 45.

---

| 22.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/20

---

Obvestilo subjektu, za katerega veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2012/642/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/1001, in Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/999 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji

(2021/C 244/09)

Subjekt s seznama v Prilogi k Sklepu Sveta 2012/642/SZVP (1), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/1001 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 765/2006 (3), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/999 (4) o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da bi bilo treba ta subjekt vključiti na seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2012/642/SZVP in Uredbe (ES) št. 765/2006. Razlogi za uvrstitev tega subjekta na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Zadevni subjekt opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, navedenih na spletnih mestih iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 765/2006, zaprosijo, da se jim dovoli uporaba zamrznjenih sredstev za zadovoljitev osnovnih potreb ali točno določena plačila (glej člen 3 Uredbe).

Zadevni subjekt lahko zahtevo za ponovno preučitev odločitve o svoji uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pošlje Svetu do 30. novembra 2021, in sicer na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Vse prejete pripombe bo Svet upošteval pri rednem pregledu seznama oseb in subjektov, ki ga bo opravil v skladu s členom 8(2) Sklepa 2012/642/SZVP in členom 8a(4) Uredbe (ES) št. 765/2006.

---

(1)  UL L 285, 17.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 219 I, 21.6.2021, str. 67.

(3)  UL L 134, 20.5.2006, str. 1.

(4)  UL L 219 I, 21.6.2021, str. 55.

---

Evropska komisija

| 22.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/21

---

Menjalni tečaji eura (1)

21. junij 2021

(2021/C 244/10)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1891 |
| JPY | japonski jen | 130,91 |
| DKK | danska krona | 7,4364 |
| GBP | funt šterling | 0,85670 |
| SEK | švedska krona | 10,2163 |
| CHF | švicarski frank | 1,0954 |
| ISK | islandska krona | 147,04 |
| NOK | norveška krona | 10,2673 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,569 |
| HUF | madžarski forint | 354,11 |
| PLN | poljski zlot | 4,5329 |
| RON | romunski leu | 4,9237 |
| TRY | turška lira | 10,4483 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5821 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4758 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2326 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7057 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5989 |
| KRW | južnokorejski won | 1 349,19 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,9453 |
| CNY | kitajski juan | 7,6916 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4995 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 175,29 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9318 |
| PHP | filipinski peso | 57,973 |
| RUB | ruski rubelj | 87,1265 |
| THB | tajski bat | 37,593 |
| BRL | brazilski real | 6,0192 |
| MXN | mehiški peso | 24,4932 |
| INR | indijska rupija | 88,1860 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1891

JPY

japonski jen

130,91

DKK

danska krona

7,4364

GBP

funt šterling

0,85670

SEK

švedska krona

10,2163

CHF

švicarski frank

1,0954

ISK

islandska krona

147,04

NOK

norveška krona

10,2673

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,569

HUF

madžarski forint

354,11

PLN

poljski zlot

4,5329

RON

romunski leu

4,9237

TRY

turška lira

10,4483

AUD

avstralski dolar

1,5821

CAD

kanadski dolar

1,4758

HKD

hongkonški dolar

9,2326

NZD

novozelandski dolar

1,7057

SGD

singapurski dolar

1,5989

KRW

južnokorejski won

1 349,19

ZAR

južnoafriški rand

16,9453

CNY

kitajski juan

7,6916

HRK

hrvaška kuna

7,4995

IDR

indonezijska rupija

17 175,29

MYR

malezijski ringit

4,9318

PHP

filipinski peso

57,973

RUB

ruski rubelj

87,1265

THB

tajski bat

37,593

BRL

brazilski real

6,0192

MXN

mehiški peso

24,4932

INR

indijska rupija

88,1860

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 22.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/22

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10158 — IHS Markit/CME Group/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 244/11)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | IHS Markit Ltd, („IHSM“, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

IHS Markit Ltd, („IHSM“, Združeno kraljestvo),

| — | CME Group („CME“, Združene države Amerike), |
| --- | --- |

—

CME Group („CME“, Združene države Amerike),

| — | Parthenon Ltd („Parthenon“, Bermudi). |
| --- | --- |

—

Parthenon Ltd („Parthenon“, Bermudi).

Podjetji IHSM in CME pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem Parthenon.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za IHSM: mednarodni ponudnik informacij, analitike, strokovnega znanja in rešitev za glavne industrijske panoge, finančne trge in vlade na svetovni ravni. IHSM zagotavlja podatke o določanju cen in referenčne podatke, finančne indekse, identifikatorje vrednostnih papirjev, storitve vrednotenja in trgovanja ter rešitve za prenose podatkov/upravljanje podatkov, |
| --- | --- |

—

za IHSM: mednarodni ponudnik informacij, analitike, strokovnega znanja in rešitev za glavne industrijske panoge, finančne trge in vlade na svetovni ravni. IHSM zagotavlja podatke o določanju cen in referenčne podatke, finančne indekse, identifikatorje vrednostnih papirjev, storitve vrednotenja in trgovanja ter rešitve za prenose podatkov/upravljanje podatkov,

| — | za CME: globalno podjetje za upravljanje tveganj s sedežem v ZDA. CME ima v lasti in upravlja več borz (Chicago Mercantile Exchange, Chicago Board of Trade (CBOT), New York Mercantile Exchange (NYMEX) in Commodity Exchange (COMEX)) ter zagotavlja druge storitve trgovanja in kliringa v različnih razredih sredstev, vključno z blagom, delniškimi indeksi, tujimi valutami, obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti in kriptovalutami, |
| --- | --- |

—

za CME: globalno podjetje za upravljanje tveganj s sedežem v ZDA. CME ima v lasti in upravlja več borz (Chicago Mercantile Exchange, Chicago Board of Trade (CBOT), New York Mercantile Exchange (NYMEX) in Commodity Exchange (COMEX)) ter zagotavlja druge storitve trgovanja in kliringa v različnih razredih sredstev, vključno z blagom, delniškimi indeksi, tujimi valutami, obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti in kriptovalutami,

| — | za Parthenon: storitve obdelave poslov in optimizacije trgovanja/portfelja v več razredih sredstev, kamor spadata dejavnost IHSM na področju obdelave izvedenih finančnih instrumentov IHSM, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga, in trgovanja s tujimi valutami (znano kot MarkitSERV), ter dejavnost CME na področju optimizacije izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga (TRAIANA, TriOptima in Reset). |
| --- | --- |

—

za Parthenon: storitve obdelave poslov in optimizacije trgovanja/portfelja v več razredih sredstev, kamor spadata dejavnost IHSM na področju obdelave izvedenih finančnih instrumentov IHSM, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga, in trgovanja s tujimi valutami (znano kot MarkitSERV), ter dejavnost CME na področju optimizacije izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga (TRAIANA, TriOptima in Reset).

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10158 — IHS Markit/CME Group/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

epošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 22.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/24

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10302 — Standard Industries/Grace)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 244/12)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Standard Industries Holding Inc. („Standard Industries“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Standard Industries Holding Inc. („Standard Industries“, ZDA),

| — | W.R.Grace & Co. („Grace“, ZDA). |
| --- | --- |

—

W.R.Grace & Co. („Grace“, ZDA).

Podjetje Standard Industries pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Grace.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Standard Industries je globalna holdinška družba z deleži v industriji gradbenih materialov. Dejavno je predvsem na področju proizvodnje in prodaje poslovnih in stanovanjskih strešnih kritin ter drugih gradbenih izdelkov, |
| --- | --- |

—

Standard Industries je globalna holdinška družba z deleži v industriji gradbenih materialov. Dejavno je predvsem na področju proizvodnje in prodaje poslovnih in stanovanjskih strešnih kritin ter drugih gradbenih izdelkov,

| — | podjetje Grace se ukvarja s proizvodnjo in prodajo izbranih specialnih kemikalij in materialov na svetovni ravni. |
| --- | --- |

—

podjetje Grace se ukvarja s proizvodnjo in prodajo izbranih specialnih kemikalij in materialov na svetovni ravni.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10302 — Standard Industries/Grace

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

epošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 22.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/25

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10206 — Mayr-Melnhof Karton/International Paper (Poland))

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 244/13)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Mayr-Melnhof Cartonboard International GmbH (Avstrija), ki pripada skupini Mayr-Melnhof Karton AG („MM“, Avstrija), |
| --- | --- |

—

Mayr-Melnhof Cartonboard International GmbH (Avstrija), ki pripada skupini Mayr-Melnhof Karton AG („MM“, Avstrija),

| — | International Paper (Poland) Holding Sp.z.o.o. (skupaj z odvisnimi družbami „IP Poland“, Poljska). |
| --- | --- |

—

International Paper (Poland) Holding Sp.z.o.o. (skupaj z odvisnimi družbami „IP Poland“, Poljska).

Podjetje MM pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem IP Poland.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za MM: proizvodnja kartona in embalažnih izdelkov, zlasti zložljivih škatel in, v omejenem obsegu, (mehanske) celuloze, |
| --- | --- |

—

za MM: proizvodnja kartona in embalažnih izdelkov, zlasti zložljivih škatel in, v omejenem obsegu, (mehanske) celuloze,

| — | za IP Poland: proizvodnja nepremazanega brezlesnega papirja, kartonažne lepenke, kraft papirja in celuloze. |
| --- | --- |

—

za IP Poland: proizvodnja nepremazanega brezlesnega papirja, kartonažne lepenke, kraft papirja in celuloze.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10206 — Mayr-Melnhof Karton/International Paper (Poland)

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

epošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---