# Euroopa Liidu C 286/16.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 286 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik16. juuli 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 286

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik16. juuli 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | INTERACTIO – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 560. istungjärk (JDE), 27.4.2021–28.4.2021 |
| 2021/C 286/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal Uus Euroopa narratiiv. Resolutsioon Euroopa tuleviku konverentsi teemal | 1 |
| 2021/C 286/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal Euroopa kodanikuühiskonna koostöö meie kestliku tuleviku nimel – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee panus Porto sotsiaaltippkohtumisse | 6 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | INTERACTIO – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 560. istungjärk (JDE), 27.4.2021–28.4.2021 |
| 2021/C 286/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Vabad kutsed 4.0 (omaalgatuslik arvamus) | 8 |
| 2021/C 286/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalmajanduse osa töökohtade loomisel ja Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel(ettevalmistav arvamus) | 13 |
| 2021/C 286/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kutseõpe: oskuste ja tööturu vajaduste prognoosimise ja ühitamise süsteemide tõhusus ning sotsiaalpartnerite ja eri sidusrühmade roll (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel) | 20 |
| 2021/C 286/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kuidas edendada elukestva õppe perspektiivist haridusel ja koolitusel põhinevaid oskusi, mida Euroopa vajab õiglasema, ühtsema, jätkusuutlikuma, digitaalsema ja vastupanuvõimelisema ühiskonna loomiseks(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel) | 27 |
| 2021/C 286/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kuidas ühtlustada toidulisandite turule sisenemist ELis: lahendused ja parimad tavad(ettevalmistav arvamus) | 33 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

INTERACTIO – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 560. istungjärk (JDE), 27.4.2021–28.4.2021

2021/C 286/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal Uus Euroopa narratiiv. Resolutsioon Euroopa tuleviku konverentsi teemal

1

2021/C 286/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal Euroopa kodanikuühiskonna koostöö meie kestliku tuleviku nimel – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee panus Porto sotsiaaltippkohtumisse

6

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

INTERACTIO – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 560. istungjärk (JDE), 27.4.2021–28.4.2021

2021/C 286/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Vabad kutsed 4.0 (omaalgatuslik arvamus)

8

2021/C 286/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalmajanduse osa töökohtade loomisel ja Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel(ettevalmistav arvamus)

(ettevalmistav arvamus)

13

2021/C 286/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kutseõpe: oskuste ja tööturu vajaduste prognoosimise ja ühitamise süsteemide tõhusus ning sotsiaalpartnerite ja eri sidusrühmade roll (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel)

20

2021/C 286/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kuidas edendada elukestva õppe perspektiivist haridusel ja koolitusel põhinevaid oskusi, mida Euroopa vajab õiglasema, ühtsema, jätkusuutlikuma, digitaalsema ja vastupanuvõimelisema ühiskonna loomiseks(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel)

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel)

27

2021/C 286/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kuidas ühtlustada toidulisandite turule sisenemist ELis: lahendused ja parimad tavad(ettevalmistav arvamus)

(ettevalmistav arvamus)

33

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | INTERACTIO – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 560. istungjärk (JDE), 27.4.2021–28.4.2021 |
| 2021/C 286/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa andmehalduse kohta (andmehaldust käsitlev õigusakt)(COM(2020) 767 final) | 38 |
| 2021/C 286/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Uus tarbijakaitse tegevuskava – tarbijate toimetulekuvõime parandamine, et edendada majanduse kestlikku taastumist(COM(2020) 696 final) | 45 |
| 2021/C 286/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa ravimistrateegia“ (COM(2020) 761 final) | 53 |
| 2021/C 286/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Innovatsioonipotentsiaali rakendamine – intellektuaalomandi tegevuskava ELi majanduse taastamise ja vastupidavuse toetamise suurendamiseks(COM(2020) 760 final) | 59 |
| 2021/C 286/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt)(COM(2020) 842 final – 2020/374 (COD)) | 64 |
| 2021/C 286/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ(COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD)) | 70 |
| 2021/C 286/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi küberturvalisuse strateegia digikümnendi jaoks(JOIN(2020) 18 final) | 76 |
| 2021/C 286/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse arvutipõhist süsteemi piiriüleste tsiviil- ja kriminaalmenetluste andmete vahetamiseks (e-CODEXi süsteem) ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1726(COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD)) | 82 |
| 2021/C 286/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Õigusemõistmise digipööre Euroopa Liidus. Võimalusterohked töövahendid(COM(2020) 710 final) | 88 |
| 2021/C 286/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL(COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD)) | 95 |
| 2021/C 286/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses komisjonile rakendamisvolituste andmisega, et määrata kindlaks selle direktiivi teatavates sätetes kasutatud mõistete tähendus(COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS)) | 102 |
| 2021/C 286/19 | Euroopa Majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 389/2012 (milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas) elektrooniliste registrite sisu osas(COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS)) | 106 |
| 2021/C 286/20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa terviseliidu loomine: ELi vastupanuvõime suurendamine piiriüleste terviseohtude suhtes(COM(2020) 724 final), teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Ravimiameti suuremat rolli kriisiks valmisolekus ja kriisiohjamises ravimite ja meditsiiniseadmete valdkonnas(COM (2020) 725 final – 2020/321 (COD)), teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus(COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)) ja teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL(COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD)) | 109 |
| 2021/C 286/21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Võrdõiguslik liit: ELi rassismivastane tegevuskava 2020–2025(COM(2020) 565 final) | 121 |
| 2021/C 286/22 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025(COM(2020) 698 – final) | 128 |
| 2021/C 286/23 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027(COM(2020) 758 final) | 134 |
| 2021/C 286/24 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Õigusemõistmise tagamine ELis – Euroopa õigusalase koolituse strateegia aastateks 2021–2024(COM(2020) 713 final) | 141 |
| 2021/C 286/25 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste vaktsineerimis-, testimis- ja tervenemistõendite väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal (roheline digitõend)(COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD)) | 146 |
| 2021/C 286/26 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi strateegia avamere taastuvenergia potentsiaali kasutamiseks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgil(COM(2020) 741 final) | 152 |
| 2021/C 286/27 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad(COM(2020) 789 final) | 158 |
| 2021/C 286/28 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus, ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2016/1148 ning Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta(COM(2020) 823 final – 2020/0359 (COD) – COM(2020) 829 final – 2020/0365 (COD)) | 170 |
| 2021/C 286/29 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks(COM(2020) 784 final) | 176 |
| 2021/C 286/30 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas(COM(2020) 667 final) | 181 |
| 2021/C 286/31 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, milles käsitletakse maksuvabastusi impordile ja teatud tarnetele seoses Euroopa Liidu meetmetega avalikes huvides(COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS)) | 190 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

INTERACTIO – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 560. istungjärk (JDE), 27.4.2021–28.4.2021

2021/C 286/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa andmehalduse kohta (andmehaldust käsitlev õigusakt)(COM(2020) 767 final)

(COM(2020) 767 final)

38

2021/C 286/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Uus tarbijakaitse tegevuskava – tarbijate toimetulekuvõime parandamine, et edendada majanduse kestlikku taastumist(COM(2020) 696 final)

(COM(2020) 696 final)

45

2021/C 286/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa ravimistrateegia“ (COM(2020) 761 final)

(COM(2020) 761 final)

53

2021/C 286/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Innovatsioonipotentsiaali rakendamine – intellektuaalomandi tegevuskava ELi majanduse taastamise ja vastupidavuse toetamise suurendamiseks(COM(2020) 760 final)

(COM(2020) 760 final)

59

2021/C 286/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt)(COM(2020) 842 final – 2020/374 (COD))

(COM(2020) 842 final – 2020/374 (COD))

64

2021/C 286/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ(COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD))

(COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD))

70

2021/C 286/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi küberturvalisuse strateegia digikümnendi jaoks(JOIN(2020) 18 final)

(JOIN(2020) 18 final)

76

2021/C 286/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse arvutipõhist süsteemi piiriüleste tsiviil- ja kriminaalmenetluste andmete vahetamiseks (e-CODEXi süsteem) ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1726(COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD))

(COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD))

82

2021/C 286/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Õigusemõistmise digipööre Euroopa Liidus. Võimalusterohked töövahendid(COM(2020) 710 final)

(COM(2020) 710 final)

88

2021/C 286/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL(COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD))

(COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD))

95

2021/C 286/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses komisjonile rakendamisvolituste andmisega, et määrata kindlaks selle direktiivi teatavates sätetes kasutatud mõistete tähendus(COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS))

(COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS))

102

2021/C 286/19

Euroopa Majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 389/2012 (milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas) elektrooniliste registrite sisu osas(COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS))

(COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS))

106

2021/C 286/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa terviseliidu loomine: ELi vastupanuvõime suurendamine piiriüleste terviseohtude suhtes(COM(2020) 724 final), teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Ravimiameti suuremat rolli kriisiks valmisolekus ja kriisiohjamises ravimite ja meditsiiniseadmete valdkonnas(COM (2020) 725 final – 2020/321 (COD)), teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus(COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)) ja teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL(COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD))

(COM(2020) 724 final)

(COM (2020) 725 final – 2020/321 (COD))

(COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD))

(COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD))

109

2021/C 286/21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Võrdõiguslik liit: ELi rassismivastane tegevuskava 2020–2025(COM(2020) 565 final)

(COM(2020) 565 final)

121

2021/C 286/22

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025(COM(2020) 698 – final)

(COM(2020) 698 – final)

128

2021/C 286/23

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027(COM(2020) 758 final)

(COM(2020) 758 final)

134

2021/C 286/24

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Õigusemõistmise tagamine ELis – Euroopa õigusalase koolituse strateegia aastateks 2021–2024(COM(2020) 713 final)

(COM(2020) 713 final)

141

2021/C 286/25

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste vaktsineerimis-, testimis- ja tervenemistõendite väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal (roheline digitõend)(COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD))

(COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD))

146

2021/C 286/26

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi strateegia avamere taastuvenergia potentsiaali kasutamiseks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgil(COM(2020) 741 final)

(COM(2020) 741 final)

152

2021/C 286/27

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad(COM(2020) 789 final)

(COM(2020) 789 final)

158

2021/C 286/28

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus, ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2016/1148 ning Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta(COM(2020) 823 final – 2020/0359 (COD) – COM(2020) 829 final – 2020/0365 (COD))

(COM(2020) 823 final – 2020/0359 (COD) – COM(2020) 829 final – 2020/0365 (COD))

170

2021/C 286/29

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks(COM(2020) 784 final)

(COM(2020) 784 final)

176

2021/C 286/30

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas(COM(2020) 667 final)

(COM(2020) 667 final)

181

2021/C 286/31

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, milles käsitletakse maksuvabastusi impordile ja teatud tarnetele seoses Euroopa Liidu meetmetega avalikes huvides(COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS))

(COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS))

190

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

INTERACTIO – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 560. istungjärk (JDE), 27.4.2021–28.4.2021

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal „Uus Euroopa narratiiv. Resolutsioon Euroopa tuleviku konverentsi teemal“

(2021/C 286/01)

| Raportöör: | Stefano MALLIA (I rühm)

  Oliver RÖPKE (II rühm)

  Séamus BOLAND (III rühm) |
| --- | --- |

Raportöör:

Stefano MALLIA (I rühm)

Oliver RÖPKE (II rühm)

Séamus BOLAND (III rühm)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 27.–28. aprill 2021 istungjärgul (27. aprilli istungil) vastu järgmise resolutsiooni. Poolt hääletas 226, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 5.

| 1.1. | Euroopa tuleviku konverents annab Euroopale ainulaadse võimaluse uuendada omavahelist sidet ja suhelda Euroopa kodanikega – sealhulgas kodanikuühiskonna osalejate kaudu – et anda neile sisuline sõnaõigus oma ühise tuleviku üle. Nüüd on aeg viia ellu Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sisalduv lubadus anda kodanikele ja esindusühendustele võimalus teha teatavaks ja vahetada avalikult oma seisukohti liidu tegevuse kõigis valdkondades ning pidada esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et konverentsi edu sõltub ka võimest visandada uus Euroopa narratiiv, mille juured ulatuvad igapäevaelulisse reaalsusse ja milles Euroopa kodanikud tunnevad iseend ära. Selline narratiiv peab olema midagi enamat kui saavutuste loetelu – selle näol peab olema tegemist selge mõistusepärase ja hingelise sidemega ELi ja tema kodanike vahel. Strateegilised teemad tuleks asetada ühisesse perspektiivi, et vältida ähvardavat à la carte Euroopa tekkimist. Eesmärk on taasavastada ühistel väärtustel põhinev väga vajalik kogukonnatunne ja seda uuendada, andes Euroopale uut hoogu praeguste ja tulevaste katsumustega toimetulekuks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on loonud tihedad sidemed kõigi eluvaldkondadega (tööandjad, ametiühingud, kodanikuühiskond laiemalt) kõigis liikmesriikides; seega on tal parimad võimalused organiseeritud kodanikuühiskonna tõhusaks kaasamiseks, kuna komiteel on selleks olemas vastavad võrgustikud. See on komitee vaieldamatu trump ja tema olemasolu mõte. Komitee pidev osalemine kogu konverentsi protsessis, sealhulgas selle juhatuses, on väga oluline. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee peab olema täielikult kaasatud konverentsi juhtimisse; ta on kindlalt otsustanud esitada tugevad ja selged ettepanekud, mis põhinevad komitee narratiivil ja nägemusel järgmiste aastakümnete EList. Komitee kordab oma kindlat veendumust, et konverents peab pakkuma ettepanekuid ja lahendusi, mis tooksid ELi kodanikele käegakatsutavat kasu. Seetõttu on väga oluline, et konverents annaks konkreetse ja mõõdetava lisaväärtuse ega tekitaks ainult mittesiduvaid arutelusid kodanikega, mis ei vii kuhugi. Komisjoni asepresidendi Šefčoviči ettepanek lisada konverentsi järeldused 2022. aastal komisjoni tööprogrammi on samm õiges suunas. See on oluline punkt, mis tähistab kogu kõnealuse poliitilise protsessi usaldusväärsust ja ambitsioonikust. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Konverentsi juhtimiskorralduse raames tuleks määratleda kodanike ja kodanikuühiskonna kaasamise ulatus ja eesmärk, mis tuleks välja tuua kohe alguses. Kui on teada osalusvahendite suunitlus, võib ka see aidata viia eesmärgid vastavusse olemasolevate vahenditega nii protsesside kavandamise kui ka eelarve osas. Juhtimises tuleks kindlasti kasutada erinevaid kaasamisvorme ja -meetodeid, sõltuvalt etapist ja tasandist mis tahes ajahetkel, ning leida viise, kuidas jõuda nende eurooplasteni, kellel ei ole motivatsiooni osaleda. Poliitikud ja institutsioonid peaksid arvesse võtma kodanike ja kodanikuühiskonna panust või see peaks kajastuma otsustes, vastasel juhul võib usaldus selliste ettevõtmiste vastu väheneda. Tuleks vältida liiga suuri ootusi. Tagasisidemehhanismiga tagatakse, et konverentsi raames korraldatud üritustel väljendatud ideede põhjal koostatakse konkreetsed ELi meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Konverentsi lühike ajakava seab kõigile osalejatele piiranguid. Seega tuleks seda mõista kui lähtepunkti pidevale protsessile, mille eesmärk on edendada Euroopa kodanike kaasamist, tuginedes seejuures konverentsi algusperioodile. Seda võimalust tuleks kasutada kõigi poliitikavaldkondade süsteemi ja eesmärkide muutmiseks, sealhulgas majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitikas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Konverentsi arutelude järeldusi peavad arvesse võtma kõik osalejad, suhtudes neisse avatult, tegemata järgmiste sammude kohta ennatlikke järeldusi ja jättes lauale kõik valikud. Sellega seoses on viimastel aastatel käivitatud mõned ELi algatused ja vahendid, mis tuleb nüüd ellu viia. Tuleks edendada rakendamise korrapärast järelevalvet ning teabe ajakohastamist ELi tasandil vastuvõetud meetmete ja kättesaadavate vahendite osas tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Uus Euroopa narratiiv: Euroopa – hea koht, kus olla ja edu saavutada

| 2.1. | Eeltooduga seoses teeb komitee ettepaneku luua Euroopa jaoks uus narratiiv, mis seob Euroopa kaug- ja lähimineviku tänapäevaga ning pakub tulevikunägemuse, mis põhineb piiriülesel koostööl, Euroopa rahvaste vaheliste sidemete tugevdamisel ning solidaarsusel, sotsiaalsel õiglusel, põlvkondadevahelisel koostööl, soolisel võrdõiguslikkusel, kestlikul heaolul ning õiglasel rohe- ja digiüleminekul. On hädavajalik võimendada üldsuse toetust nendele väärtustele, et kujundada ümber meie majanduskasvu- ja juhtimismudelid kestlikkuse suunas, ehitada üles võrdsem ühiskond ning asetada kodanikuühiskonna organisatsioonid ülesehitamise ja taastamise keskmesse.
  Meie kodanikud vajavad Euroopat, mis:






  — | tunnistab, et kodanikuühiskond on ühise heaolu kaitsja ja Euroopa ühistele probleemidele lahenduste leidmise lahutamatu osa; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Meie kodanikud vajavad Euroopat, mis:

—

tunnistab, et kodanikuühiskond on ühise heaolu kaitsja ja Euroopa ühistele probleemidele lahenduste leidmise lahutamatu osa;

| — | keskendub õiglasele ja kestlikule taastumisele COVID-19 kriisist, mis sillutab teed kaasavamale ühiskonnale ja loob pikaajalise konkurentsivõime, võttes täielikult arvesse ELi liikmesriikides tekkivaid ja omavahel põimunud sotsiaalseid, majanduslikke, demokraatlikke, demograafilisi ja kliimakriise, rohe- ja digipöörde vajadust ning pandeemiast tingitud pikemaajalisi struktuurimuutusi. Kaotatu tasa tegemiseks tuleks Euroopa majandust tuleb täielikult toetada, võttes arvesse vajadust ülespoole suunatud lähenemise, suurema ühtekuuluvuse, sotsiaalkaitse, avalikesse teenustesse tehtavate investeeringute suurendamise, kestliku arengu eesmärkide ja vaesuse vähendamise järele; |
| --- | --- |

—

keskendub õiglasele ja kestlikule taastumisele COVID-19 kriisist, mis sillutab teed kaasavamale ühiskonnale ja loob pikaajalise konkurentsivõime, võttes täielikult arvesse ELi liikmesriikides tekkivaid ja omavahel põimunud sotsiaalseid, majanduslikke, demokraatlikke, demograafilisi ja kliimakriise, rohe- ja digipöörde vajadust ning pandeemiast tingitud pikemaajalisi struktuurimuutusi. Kaotatu tasa tegemiseks tuleks Euroopa majandust tuleb täielikult toetada, võttes arvesse vajadust ülespoole suunatud lähenemise, suurema ühtekuuluvuse, sotsiaalkaitse, avalikesse teenustesse tehtavate investeeringute suurendamise, kestliku arengu eesmärkide ja vaesuse vähendamise järele;

| — | toetab majanduslikku ja sotsiaalset taastumist, ettevõtlust, õiglast üleminekut, kvaliteetsete töökohtade loomist, haridust ja oskuste omandamist, innovatsiooni, investeeringuid taristusse ja sotsiaalseid investeeringuid, CO2 heite vähendamine, digiüleminekut, ühtse turu väljakujundamist ning majanduslikku ja rahanduslikku integratsiooni; |
| --- | --- |

—

toetab majanduslikku ja sotsiaalset taastumist, ettevõtlust, õiglast üleminekut, kvaliteetsete töökohtade loomist, haridust ja oskuste omandamist, innovatsiooni, investeeringuid taristusse ja sotsiaalseid investeeringuid, CO2 heite vähendamine, digiüleminekut, ühtse turu väljakujundamist ning majanduslikku ja rahanduslikku integratsiooni;

| — | kaitseb kõiki oma kodanikke, sealhulgas kõige tõrjutumaid, hoides nende tervist, ohutust ja heaolu, keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

—

kaitseb kõiki oma kodanikke, sealhulgas kõige tõrjutumaid, hoides nende tervist, ohutust ja heaolu, keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust;

| — | austab ja edendab mitmekesisust, soolist võrdõiguslikkust, põhiõigusi, demokraatiat, sotsiaalset dialoogi ja kaasavat valitsemist ning |
| --- | --- |

—

austab ja edendab mitmekesisust, soolist võrdõiguslikkust, põhiõigusi, demokraatiat, sotsiaalset dialoogi ja kaasavat valitsemist ning

| — | edendab rahu, julgeolekut ja edusamme maailmas mitmepoolsuse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte edendamise, inimõiguste, sotsiaaldialoogi, kestliku arengu eesmärkide, diplomaatia ning avatud, õiglase ja kestliku kaubanduse kaudu. |
| --- | --- |

—

edendab rahu, julgeolekut ja edusamme maailmas mitmepoolsuse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte edendamise, inimõiguste, sotsiaaldialoogi, kestliku arengu eesmärkide, diplomaatia ning avatud, õiglase ja kestliku kaubanduse kaudu.

| 2.2. | Komitee tunnistab üksmeelselt, et kaksiküleminek – rohe- ja digipööre, on ülimalt oluline, et tugevdada Euroopa jätkusuutlikku konkurentsivõimet, solidaarsust ja vastupanuvõimet tulevaste kriisidega toimetulekuks. COVID-19 pandeemia on olnud kõige rängem kriis, millega EL on alates oma loomisest kokku puutunud. Pandeemia on teravdanud vajadust, et EL suudaks anda tugevaid ja järjepidevaid vastuseid, et parandada ELi poliitilist, tervisealast, majanduslikku ja sotsiaalset mõõdet. Kõnealune konverents annab ELile ainulaadse võimaluse selle tulemuse saavutamiseks.
  COVID-19 mõju meie kodanikele, ühiskonnale ja majandusele on rõhutanud vajadust ühtse Euroopa lähenemisviisi järele. Pandeemia on näidanud, et on olemas tugev alus ühiselt tegutsemiseks, kuid see on toonud esile ka puudused selliste oluliste probleemide lahendamisel Euroopa poolt. Nn jätkukriisi ajastul peab EL tugevdama oma suutlikkust tulla toime kriisiga, et saavutada tulemusi, mida Euroopa kodanikud tahavad ja väärivad. |
| --- | --- |

2.2.

COVID-19 mõju meie kodanikele, ühiskonnale ja majandusele on rõhutanud vajadust ühtse Euroopa lähenemisviisi järele. Pandeemia on näidanud, et on olemas tugev alus ühiselt tegutsemiseks, kuid see on toonud esile ka puudused selliste oluliste probleemide lahendamisel Euroopa poolt. Nn jätkukriisi ajastul peab EL tugevdama oma suutlikkust tulla toime kriisiga, et saavutada tulemusi, mida Euroopa kodanikud tahavad ja väärivad.

| 2.3. | Kriis on samuti selgelt näidanud, et EL peaks tegema suuremaid jõupingutusi tagamaks, et ettevõtted, töötajad ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega kokkupuutuvad inimesed oleksid hiljutiste ja tulevaste probleemide mõju eest nõuetekohaselt kaitstud. COVID-19 pandeemia näitas ka, et toetada tuleb jätkusuutlikku konkurentsivõimet ning kogu ELis tuleb suurendada investeeringuid kvaliteetsetesse tervishoiu-, hooldus-, haridus- ja sotsiaalteenustesse. Väga oluline on veelgi tõhustada tervisealast koordineerimist ELi tasandil, tegeleda paremini piiriüleste terviseohtudega ja tugevdada ELi tervishoiusüsteeme. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EL võib loota oma peamistele trumpidele, nagu siseturg, mis on üks maailma suurimaid turge ja Euroopa ühiskonna ja demokraatia lahutamatuks osaks olevate vaidlustamisele mittekuuluvate põhiväärtuste kogum (1). Lisaks saab liit toetuda solidaarsusele, mida näitab ambitsioonikas taaste- ja vastupidavusrahastu, mis nõuab riiklike majanduse elavdamise kavade tõhusat rakendamist. ELi kõige tähtsam eesmärk peab olema tugevdada meie sotsiaalse turumajanduse mudelit, milles jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline majandus ning hästi väljaarendatud sotsiaalpoliitika käivad käsikäes. Sellest tulenevalt on Euroopa rohelise kokkuleppe saavutamine – mida komitee on juba algusest peale tervitanud – õige tee edasi. Roheline kokkulepe on uus Euroopa majanduskasvu strateegia, mille keskmes on heaolu, kestlikkus ja sotsiaalne õiglus. Jõuka Euroopa saavutamiseks on oluline tagada õiglane üleminek kliimaneutraalsele eluviisile, edendada kvaliteetseid töökohti ning kestlikku ettevõtlust ja innovatsiooni, sealhulgas ringmajandust ja sotsiaalmajandust. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EL seisab siiski silmitsi suurte katsumustega: pandeemia suurendab, mitte ei vähenda ebavõrdsust nii liikmesriikide vahel kui ka nende sees. Seetõttu tuleb arvesse võtta mündi mõlemat külge: tuleb veelgi tugevdada Euroopa majanduse ja igas suuruses ettevõtete, eelkõige VKEde jätkusuutlikku konkurentsivõimet ning samal ajal peaks Euroopa rakendama ambitsioonikamat ja konkreetsemat sotsiaalset mõõdet, milles ei jäeta kedagi kõrvale. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Oma väärtuste kaitsmiseks ja oma prioriteetide saavutamiseks peab EL etendama positiivset rolli ka rahvusvahelises majandusvaldkonnas. Maailmas, mida iseloomustab tugev konkurents ja pinged mitte ainult majanduslikul, vaid ka poliitilisel tasandil, peab EList saama ülemaailmne osaleja, kes suudab oma huve ja väärtusi tõhusamalt kaitsta. Teatud avatud strateegilise autonoomia saavutamist, et säilitada ELi suutlikkus tegutseda otsustava tähtsusega majandusvaldkondades, tuleb tasakaalustada valmisolekuga teha koostööd, et leida lahendusi ühistele probleemidele, nagu kliimamuutused, ja tugevdada reeglitel põhinevat mitmepoolset süsteemi. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pandeemia on toonud esile tugeva ja vastupidava Euroopa tööstusbaasi tähtsuse. Euroopal peab olema ambitsioonikas tööstuspoliitika, mis juhib kaksiküleminekut – digi- ja rohepööret –, suurendades samal ajal Euroopa üleilmset konkurentsivõimet. Uus tööstuspoliitika, mis hõlmab mitmesuguseid erinevaid valdkondi (sealhulgas kaubandus, oskused, investeeringud, teadusuuringud ja energeetika), peab suutma pidevalt ette näha peamisi tulevasi majandussektoreid ja -tegureid, kehtestades raamtingimused, sealhulgas vajalikud kutsekirjeldused, et võimaldada Euroopa tööstusel püsida ülemaailmse tehnoloogia ja innovatsiooni esirinnas, luues kvaliteetseid töökohti ja jätkusuutlikku majanduskasvu Euroopas. Konkurentsivõime, jätkusuutlikkuse ja sotsiaalse õigluse saavutamine üheaegselt tagab Euroopa sotsiaalmajandusliku mudeli säilimise ka tulevikus. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | On äärmiselt oluline, et EL kasutaks seda võimalust oma tööstussektorite ja tarneahelate ajakohastamiseks ja ümberkujundamiseks, et need jääksid konkurentsivõimeliseks ka väiksema heitega maailmas. Tööstuse pikaajalise ümberkujundamisega seotud probleemidega tegelemiseks peavad nende riikide ja piirkondade poliitikud, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja olulised sidusrühmad muutusi ette nägema ning üleminekut aktiivselt juhtima. Sotsiaaldialoog, teavitamine, töötajate ja neid esindavate organisatsioonide ärakuulamine ja osalemine, on tähtsad, et juhtida üleminekut tulevikku suunatud viisil. See on Euroopa jaoks äärmiselt oluline, sest ainult siis, kui nii ettevõtted kui ka töötajad on majanduse taastamise ja tulevikupoliitika keskmes, saab Euroopa olla edukas. Konkurentsivõime ja kaasatus peavad käima käsikäes: majanduslikult kõige paremini toimivad liikmesriigid on need, kus on kõrgeimad sotsiaalsed standardid, mitte vastupidi. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Komitee roll

| 3.1. | Komitee enda rolli tugevdamiseks on vaja tõestada tema asjakohasust ja lisaväärtust nõuandva organina, mis põhineb komitee ainulaadsel rollil ületada lõhe 1) poliitikakujundajate ja kodanikuühiskonna vahel, 2) kodanikuühiskonna eri osalejate vahel, 3) ning osalejate vahel nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil. Eelkõige on vaja luua riikidevaheline arutelu, mis ühendaks liikmesriikide tasandil peetavad Euroopa arutelud. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee seisukoht peaks olema tõelise arutelu tulemus, mis põhineks kodanikuühiskonna osalejate panusel ja kujuneks alt üles. See lähenemisviis on ainus, mis saab tagada kõigi seisukohtade arvessevõtmise ning anda selgeid ja tõhusaid tulemusi. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tuleb teha koostööd Euroopa Regioonide Komiteega ja korraldada ühiselt „Going local“ lähetusi, austades täielikult kahe institutsiooni erinevaid, kuid üksteist täiendavaid pädevusvaldkondi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komiteed on kutsutud osalema konverentsil oma liikmete kaudu täiskogu istungitel ja vaatlejate kaudu juhatuses ning võtma endale institutsioonilise vahendaja rolli konverentsi ja kodanikuühiskonda esindavate riiklike organisatsioonide vahel. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komiteel on asjaomane ajutine töörühm. Ajutine töörühm võttis vastu tegevuskava, millel on järgmised eesmärgid:






  — | parandada kodanikuühiskonna osalejate kaasamise ja nendega sidemete loomise viise, eelkõige suheldes ja aktiveerides komitee liikmete kogukondi kohapeal; |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

parandada kodanikuühiskonna osalejate kaasamise ja nendega sidemete loomise viise, eelkõige suheldes ja aktiveerides komitee liikmete kogukondi kohapeal;

| — | suurendada ja tugevdada komitee rolli ja mõju; |
| --- | --- |

—

suurendada ja tugevdada komitee rolli ja mõju;

| — | anda kodanikuühiskonna struktureeritud panus ELi poliitika kujundamisse, esitades nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Komisjonile asjakohaseid ettepanekuid selle kohta, kuidas parandada ELi toimimist ja komitee tööd õigusloomeprotsessis. |
| --- | --- |

—

anda kodanikuühiskonna struktureeritud panus ELi poliitika kujundamisse, esitades nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Komisjonile asjakohaseid ettepanekuid selle kohta, kuidas parandada ELi toimimist ja komitee tööd õigusloomeprotsessis.

| 3.6. | Anda aru liikmesriikides ja konverentsil toimunud aruteludest ja dialoogidest komitee täiskogu istungjärgu ees, kus osalevad Euroopa Parlamendi liikmed, Euroopa Regioonide Komitee liikmed, volinikud ja nõukogu ministrid. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Järeldused

Tulevik, mida soovime: kodanikuühiskond, millel on sõnaõigus

| 4.1. | Komitee leiab, et Euroopa Liit vajab tugevat ja ühist narratiivi.
  Selles mõttes tuleb Euroopat käsitada kui: 1) ühiste põhiväärtuste – vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi – kaitsjat; 2) kestlikkuse, avatud ja õiglase kaubanduse ja mitmepoolsuse ülemaailmset edendajat, 3) õiglasel konkurentsil ja solidaarsusel põhinevat ilma sisepiirideta ning ühtse majandus- ja sotsiaalmudeliga turvalist ala ja 4) kestliku jõukuse edendajat, kelle tähelepanu keskmes on tugev Euroopa kodanikuühiskond. |
| --- | --- |

4.1.

Selles mõttes tuleb Euroopat käsitada kui: 1) ühiste põhiväärtuste – vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi – kaitsjat; 2) kestlikkuse, avatud ja õiglase kaubanduse ja mitmepoolsuse ülemaailmset edendajat, 3) õiglasel konkurentsil ja solidaarsusel põhinevat ilma sisepiirideta ning ühtse majandus- ja sotsiaalmudeliga turvalist ala ja 4) kestliku jõukuse edendajat, kelle tähelepanu keskmes on tugev Euroopa kodanikuühiskond.

| 4.2. | Euroopa tuleviku konverents peaks olema vahend, mille abil me saame saavutada pikaajalised muutused ELis, sealhulgas kodanike ja organiseeritud kodanikuühiskonna suurema ja sisukama kaasamise Euroopa avalikku valdkonda. Selle protsessi esimese sammuna peab kodanikuühiskond tegutsema partnerluses, tegema tihedat koostööd, looma võrgustikke, vahetama häid tavasid ja püüdma saavutama konsensuse. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kodanikuühiskonna organisatsioonid on tänapäeva probleemidele lahenduste leidmisel määrava tähtsusega. Komitee soovib, et EL ja riiklikud ametiasutused tunnustaksid organiseeritud kodanikuühiskonna olulist rolli usalduse suurendamisel, avaliku arvamuse kujundamisel ja positiivsete muutuste elluviijana. Samuti on hädavajalik, et EL toetaks kodanikuühiskonna organisatsioonide keskset rolli Euroopa väärtuste, demokraatia, põhiõiguste ja õigusriigi edendamisel ja kaitsmisel kasvava liberalismivastasuse, populismi ja „kodanikuruumi tegutsemisruumi ahenemise“ vastu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ELi uuendamise ja sotsiaalmajandusliku rekonstrueerimise võti on tagada, et kõik ühiskonna osad oleksid tõhusalt kaasatud ELi poliitikameetmete, eelkõige riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ning tulevaste riiklike reformikavade ühisesse kavandamisse, nendes osalemisse ning nende rakendamisse ja hindamisse, kasutades olemasolevaid konsultatsioonistruktuure, nagu Euroopa poolaasta protsess, ning tunnustades kodanikuühiskonda kriitilise tähtsusega rakenduspartnerite ja toetusesaajatena sõnaselgelt. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vastupanuvõimelise, võrdse ja kestliku ühiskonna kujundamine ja loomine nõuab alt üles suunatud algatusi, milles heaolu ja arengu uued määratlused ei lähtuks üksnes SKPst ning mille raames investeeritaks sotsiaalsetesse uuendustesse, austades samal ajal ka kodanike arvamusi ja õigusi. Lisaks on ülimalt oluline, et pandeemia ajal kehtestatud õiguste piirangud ei jätkuks pärast COVID-19 pandeemia lõppu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee jaoks on samuti väga oluline soovitatud meetmete ja poliitikameetmete pidev hindamine. Komitee annab sellesse protsessi tugeva panuse tänu kogemustele ja oskusteabele, mis komitee on omandanud kodanikega dialoogi pidamisel kogu ühiskonnas ja kõigis ELi liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.6.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Liidu lepingu artikkel 2

1

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/6

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal „Euroopa kodanikuühiskonna koostöö meie kestliku tuleviku nimel – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee panus Porto sotsiaaltippkohtumisse“

(2021/C 286/02)

| Raportöörid: | Stefano MALLIA (I rühm)

  Oliver RÖPKE (II rühm)

  Séamus BOLAND (III rühm) |
| --- | --- |

Raportöörid:

Stefano MALLIA (I rühm)

Oliver RÖPKE (II rühm)

Séamus BOLAND (III rühm)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 27.–28. aprill 2021 istungjärgul (28. aprilli istungil) vastu järgmise resolutsiooni. Poolt hääletas 225, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 6.

Portos 7. mail 2021 aset leidev sotsiaaltippkohtumine annab ELile ainulaadse võimaluse asetada kodanikud Euroopa projekti keskmesse. See võimaldab näidata, et EL ja liikmesriigid tegutsevad koos oma kodanikega ja nende heaolu nimel, jätmata kedagi kõrvale. Tippkohtumine on kulminatsiooniks Euroopa püüdlustele saavutada kestlik, innovatiivne, konkurentsivõimeline ja sidus ühiskond, mis viib ELi 2030. aastani ja sealt edasi, võimaldades liidul lahendada rohe- ja digipöördega seotud probleemid ning kasutada samas ära kaksiküleminekust tulenevad eelised. Tippkohtumine peaks toetama ka meie majandust ja ühiskonda kestlikkuse saavutamisel, tähtsustades võrdselt majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõõdet.

COVID-19 pandeemia on muutnud veelgi päevakajalisemaks lähenemisviisi, milles pööratakse võrdselt tähelepanu meie ühiskonna ja majanduse sotsiaalsetele ja majanduslikele aspektidele. COVID-19 pandeemial on eriti tajutav mõju inimestele ning kuna Euroopa liigub samm-sammult sotsiaalmajandusliku taastamise suunas ja rakendab Euroopa sotsiaalõiguste sammast, siis on äärmiselt oluline jääda inim- ja kogukonnakeskseks. Seda arvestades tuleb Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava täpselt õigel ajal.

Porto deklaratsioon peaks tegevuskava rakendamisse kaasama kõik institutsioonilised ning majandus- ja sotsiaalelus osalejad ning tuginema ühiskondlikule ja sotsiaaldialoogile. See on tähtis hetk Euroopa jaoks, et teha järgmised olulised sammud elujõulise ja kestliku liidu suunas.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub liikmesriike ja Euroopa institutsioone üles võtma järgmisi meetmeid:

| 1. | Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavast peab saama tõhus vahend, mis võimaldab kõigil osalejatel teha koostööd ning ehitada üles võrdsem, kestlikum, kaasavam ja vastupanuvõimelisem Euroopa ühiskond. Komitees kogu oma mitmekesisuses esindatud kodanikuühiskonnal tuleb anda oluline panus selle protsessi õnnestumisse. Kõigil kodanikel – sealhulgas puuetega inimestel, rahvusvähemustel ja vähemusrühmadel, kõige haavatavamatel ja tõrjutumatel isikutel – peab olema võimalus osaleda Euroopa sotsiaalõiguste samba nägemuse väljatöötamises ja selle tulevases rakendamises, näha selles oma probleemide kajastamist ja ammutada sellest lootust ning seepärast tuleb protsessi aktiivselt kaasata Euroopa kodanikuühiskond. Eriliselt tuleks tunnustada ja toetada sotsiaalmajandust, millel on oluline roll täitmata sotsiaalsete vajaduste rahuldamisel, vaesuse leevendamisel ja ebavõrdsuse vähendamisel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Võrdsem, kestlikum, kaasavam ja vastupanuvõimelisem Euroopa ühiskond on võimalik saavutada üksnes siis, kui protsessi kaasatakse jõuliselt kodanikuühiskond ning peetakse tõhusat dialoogi sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga. Äärmiselt oluline on mõõta kodanikuühiskonna mõju ja sellest teavitada, suurendada teadlikkust kodanikuühiskonna positiivsest panusest ning luua soodne õiguskeskkond ja poliitikameetmete kombinatsioon. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vastupanuvõimelise, kaasava, võrdse ja kestliku ühiskonna kujundamine ja loomine nõuab alt üles suunatud algatusi, milles heaolu ja arengu uued määratlused ei lähtuks üksnes SKPst ning mille raames investeeritaks sotsiaalsetesse uuendustesse, austades samal ajal ka kodanike arvamusi ja õigusi. Lisaks on ülimalt oluline, et pandeemia ajal kehtestatud õiguste piirangud ei jätkuks pärast COVID-19 pandeemia lõppu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopa peab jääma ühtseks ja liikuma solidaarselt edasi, saades samas toetust ühiskondliku ja sotsiaaldialoogi kultuurilt, nii nagu see on pandeemia ajal. Euroopa sotsiaalõiguste sammas toetab sotsiaalset turumajandust, laiendades ja kohandades oma sotsiaalset mudelit tulevikus aset leidvatele muutustele. Sotsiaalse vastupanuvõime ja kestlikkuse suurendamiseks tuleb Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas tagada laialdane heaolu ja kaasav tööturg, kus diskrimineerimine on keelatud ning töökohad on stabiilsed ja hästi tasustatud. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pandeemia järel peavad institutsioonid ja sotsiaalpartnerid leidma sotsiaaldialoogi abil lahendused, mis – lähtudes uuest ja avatud suhtumisest muutustesse – suurendavad meie majanduse sotsiaalset vastupanuvõimet, seades samal ajal eesmärgiks kaitse ja võrdsete võimaluste miinimumstandardid, keskendudes eelkõige palkade piisavusele, soolisele võrdõiguslikkusele, noorte töötajate toetamisele ning ebakindlates töösuhetes olevate töötajate ja rändajate kaitsele. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Üks Euroopa peamisi majanduslikke ja sotsiaalseid proovikivisid on majanduskasvu, töökohtade loomise ja tööhõives osalemise (kaasates eakamad ja nooremad inimesed, naised, tööturult eemale jäänud inimesed, mitteaktiivsed isikud) hoogustamine ja töötuse, eelkõige noorte töötuse vähendamine ning samuti naiste positsiooni tugevdamine tööturul. Selle kõige tagamiseks on oluline investeeringute konkurentsivõime tagamine. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Oskustel ja teadmistel põhinev konkurentsivõime ja suurem tootlikkus on kindel võti Euroopa ühiskonna heaolu säilitamiseks. Majanduskasv ja hästitoimiv siseturg on olulised tegurid ELi sotsiaalse mõõtme tugevdamisel. Peame tõhustama Euroopa sotsiaalse turumajanduse süsteemi tugevaid külgi, kõrvaldades samal ajal selle nõrgad küljed ja kohandades süsteemi nii, et sellega saaks minna vastu eesseisvatele katsumustele. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Meie majanduse ja ühiskonna kõik põhikomponendid peavad olema valmis kasutama ära potentsiaali, mida pakuvad digi- ja rohepööre. Selle eelduseks on valmisolek ja suutlikkus struktuurilisteks muutusteks, olgu tegu siis tööturgude, sotsiaalkindlustuse, hariduse ja koolituse või maksustamisega. See eeldab, et liikmesriigid võtavad endale tõelise vastutuse reformide eest, mida koordineeritakse ja toetatakse ELi tasandi raamistike ja meetmetega, näiteks Euroopa poolaasta. See on oluline, et julgustada ettevõtteid Euroopasse investeerima. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Elanikkonna vananemise ja töövõimelise elanikkonna vähenemise koosmõju tähendab, et üha rohkem eakaid inimesi muutub majanduslikult sõltuvaks, kui meil ei õnnestu suurendada töötajaskonda kaasavamate tööturgude abil, aktiveerides sealhulgas rühmad, mis ei ole tööturul praegu esindatud või on alaesindatud. On vaja võtta meetmeid, et lahendada liikmesriikide sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemide ees seisvad probleemid. Demograafilised muutused tähendavad ka seda, et vajame riiklikke haridussüsteeme, tööturge ja hoolekandesüsteeme, mis on kohanemisvõimelised ja paindlikud. Need ei pruugi endast kujutada vaid probleeme, vaid pigem võimalusi positiivsete tulemuste saavutamiseks. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tegevuskava peaks põhinema konkreetsetel ja käegakatsutavatel meetmetel, mis on mõõdetavad ja millega kaasnevad asjaomaste sidusrühmade poolt ühiselt kokkulepitud järelevalveraamistikud, mis sisaldavad sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke kriteeriume. Komitee tervitab Euroopa Komisjoni välja pakutud peamisi eesmärke ja kutsub liikmesriike üles seadma kaugeleulatuvaid sihte, et nad kõik annaksid reaalse panuse Euroopa eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nüüd kui Euroopa hakkab kriisile reageerimise asemel liikuma taastumise suunas, on sotsiaaldialoogil, teavitamisel ning asjakohaste kanalite kaudu töötajatega konsulteerimisel ja nende osalemisel oluline roll majandusliku ülemineku kujundamisel ja töökohal innovatsiooni soodustamisel, pidades eelkõige silmas kaksiküleminekut ja muutusi töömaailmas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euroopa sotsiaalõiguste sambas ei ole võetud piisavalt arvesse COVID-19 kriisi keskpikka ja pikaajalist mõju Euroopa tervishoiusüsteemidele. Pandeemia on selgelt näidanud, et tervisel võib olla otsene mõju majanduslikule ja sotsiaalsele stabiilsusele, seda isegi ELis. Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel peavad liikmesriigid rohkem ja kestlikumalt investeerima avalike tervishoiuteenuste ja -taristu ajakohastamisse ning rahvatervise koordineerimise parandamisse liikmesriikides ja nende vahel. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kõik sidusrühmad ootavad tippkohtumiselt suurt pühendumist, et hoida ja arendada Euroopa sotsiaalset mudelit, mis põhineb õiguste ja kohustuste tasakaalustatud kombinatsioonil. Kutsume liikmesriike ja Euroopa institutsioone üles näitama üles ambitsioonikust ja otsusekindlust. |
| --- | --- |

13.

Brüssel, 28. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

INTERACTIO – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 560. istungjärk (JDE), 27.4.2021–28.4.2021

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/8

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Vabad kutsed 4.0“

(omaalgatuslik arvamus)

(2021/C 286/03)

| Raportöör: | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Raportöör:

Rudolf KOLBE

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikkel 32 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 233/0/3 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikkel 32

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

233/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Vabade kutsete esindajad kasutavad juba praegu ulatuslikult klientide jaoks mõeldud digitaalseid ja tehisintellektil põhinevaid rakendusi ning näiteks tehnoloogiavaldkonna esindajad vastutavad kõnealuste rakenduste tehnoloogilise arendamise eest. Ka tulevikus on tarvis neid üha enam kaasata arendamisse ja valideerimisse, et tagada rakenduste kasutatavus ja tõhusus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Digirakendusi ei tohiks pidada konkurentsiks ega vabade kutsete pakutavate teenuste asendajaks. Pigem on need abivahendid, mis parandavad ja laiendavad tänapäeval vabade kutsete teenusepakkumist. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vabade kutsete esindajad peavad oma klientide, patsientide ja teenuse tellijate huvides suutma ära tunda ja hinnata ohte, mis tulenevad digitehnoloogia kasutamisest. See tuleneb erilisest usaldusaspektist, mis iseloomustab pooltevahelist suhet, ja mis jääb digitaalsete levituskanalite puhul põhielemendiks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Seoses digirakendustega peavad patsiendid, kliendid ja teenuse tellijad olema kindlad, et vabade kutsete esindajate teenuseid osutatakse omal vastutusel professionaalsel alusel ja välistest huvidest sõltumatult. Digipöördega kohandatud asjakohased ametialased eeskirjad on selle oluline eeldus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vabade kutsete esindajad peavad pidevalt tagama andmekaitse ja kaitsma andmeid kolmandate isikute eest. Andmete väärkasutuse vältimiseks on ELis vaja turvalist digitaristut. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Vabade kutsete esindajad peavad ajakohastama koolituse ja täiendõppe sisu, tagamaks, et nende endi ja nende töötajate IT- ja digiteerimispädevused oleksid võimalikult kvaliteetsed. ELil palutakse neid protsesse toetada asjakohaste toetusprogrammidega. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vabade kutsete esindajad peavad oma haldust digitaalsete arengutega kohandama ja protsessi kujundamises aktiivselt osalema. Seetõttu võib osutuda vajalikuks kutse-eetika normide laiendamine. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Digipöörde võimaldatavate uute vabade kutsete tekkimist tuleks edendada Rooma manifestis sätestatud kriteeriumide ja põhimõtete alusel. |
| --- | --- |

1.8.

2.   COVID-19 ja vabad kutsed

| 2.1. | Pandeemia tõttu on hoogustunud digiteerimisprotsess ka vabade kutsete puhul. Seoses suurenenud vajadusega vabade kutsete esindajate teenuste järele ja pandeemiaga seotud piirangute tõttu tuli digitaalseid pakkumisi oluliselt laiendada. Kriis on näidanud, kui sõltuv on meie ühiskond tema jaoks elutähtsate vabade kutsete suurepärasest erialasest oskusteabest. Valitsuste tähtsa partnerina kriisidega toimetulemisel ja elanikkonna põhivajaduste täitmisel peavad vabade kutsete esindajad olema tulevikus paremini integreeritud sotsiaalpartnerite süsteemidesse ning nende teenused peavad olema tagatud digitaalsele arengule kohandatud asjakohaste kutsealaste eeskirjadega. Kriitikat väärib asjaolu, et paljud füüsilisest isikust ettevõtjad ja vabade kutsete esindajad ei saanud pandeemia ajal riigiabi või oli see ebapiisav. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vabade kutsete esindajate teenuste ulatuslik digiteerimine võib püsivalt parandada varustatust isegi kaugemates piirkondades. Tarvis on tagada, et linna- ja maapiirkondade praegune liiga suur kiire lairiba-internetiühenduse erinevus väheneks võimalikult kiiresti ja digiteeritud teenused oleksid võrdselt kättesaadavad kõigi piirkondade inimestele. Kriisi ajal investeerisid vabade kutsete esindajad digipöördesse ja andmekaitsesse, et täita oma ülesannet üldist huvi pakkuvate teenuste osutajatena ühiskonna keskse tähtsusega ametikohtadel. Seetõttu on kõigis majanduse elavdamise meetmetes oluline käsitleda ka vabade kutsete esindajaid ühiskonnale olulise rühmana. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Rooma manifest – vabade kutsete määratlus

| 3.1. | Vabad elukutsed etendavad olulist rolli ELi majanduslikus ja sotsiaalses arengus. Nad moodustavad osa selliste reguleeritud kutsealade laiast valikust, millel peab olema erikvalifikatsioon ja mis moodustavad 22 % kõigist Euroopa töötajatest. 2013. aastal oli enam kui kümnendik ELi kogulisandväärtusest pärit vabade kutsete sektorist. COVID-19 kriis näitas selgelt, kui suurel määral sõltub meie ühiskonna püsimajäämine vabade kutsete pakutavatest kõrget kvalifikatsiooni nõudvatest teenustest. Kriisile vastupidavate tööandjate ja ettevõtjatena pakuvad vabad kutsed märkimisväärset tööhõivepotentsiaali. Lisaks täidavad nad olulisi üldist huvi pakkuvaid ülesandeid. Nende osutatavad teenused on tihedalt seotud inimeste põhivajadustega, nagu elu, töö, tervis, ohutus ja vara. Sellega seoses on oluline tagada demokraatlik juurdepääs vabade kutsete esindajate teenustele, nt meditsiinivaldkonnas, sotsiaalkindlustussüsteemide raames või õigusabi vallas. Soovitused töötasude või kulude ülempiiride kohta kaitsevad neid, kes kasutavad vabade kutsete esindajate teenuseid ja kes sõltuvad sellistest nõuetest teabe asümmeetria tõttu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on korduvalt käsitlenud vabade kutsete teemat ja ta tellis 2014. aastal põhjaliku uuringu vabade kutsete funktsioonide ja nende seose kohta kodanikuühiskonnaga (1). Selle töö käigus selgus, et siiani pole ELi tasandil siduvat arusaama vabakutselise tööst ega selle üldist kehtivat määratlust. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vabakutselise töö mõiste määratlemiseks võttis komitee seetõttu 2017. aasta detsembris vastu Rooma manifesti. Seejuures oli võimalik tugineda eeltööle, mille olid ära teinud Euroopa vabade kutsete ühendused, kes olid ühiselt püüdnud sõnastada Euroopa määratlust vabade kutsete harta kujul. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rooma manifestist tulenevalt osutavad vabade kutsete esindajad intellektuaalseid teenuseid spetsiaalse kutsekvalifikatsiooni või pädevuse alusel. Neid teenuseid iseloomustab isiklik element ja need põhinevad usaldussuhtel. Vabade kutsete esindajad teevad oma tööd iseseisvalt ja ametialaselt sõltumatul viisil. Vabu kutseid kujundab kutse-eetika ja nende esindajad on pühendunud nii oma klientide huvidele kui ka avalikule hüvele ning nende suhtes kehtib kutsealane korraldus- ja kontrollisüsteem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | See määratlus ei ole lõplik, vaid on avatud uutele tehnilistele arengutele ja uutele kutsealadele. Rooma manifest näitab, et need tunnused on vabakutselisele tööle iseloomulikud, kuid ei pea alati olema kumulatiivsed. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Digipöörde kitsaskohad

| 4.1. | Ülemaailmne digipööre on käivitanud kogu ühiskonnas üleminekuprotsessi, mille tagajärgi ei ole võimalik ette näha. COVID-19 pandeemia aitab seda arengut kiirendada. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Järgnevatest näidetest ilmneb, et digirakendused ja müügikanalid ning tehisintellekti kasutamine on juba lahutamatu osa paljudest vabade kutsete teenustest ja võivad neid tulevikus veelgi optimeerida. Endiselt on lahtine, milline on isikliku kontakti puudumise mõju vabade kutsete esindajate ja nende klientide, teenuse tellijate või patsientide vahelistele erilistele usaldussuhetele, ning puudub vastus küsimusele, kuivõrd saab nn inimfaktorit asendada tehisintellektiga. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Õigusnõustamise valdkonnas on üha enam levinud nn plokiahela tehnoloogiad ja õigustehnoloogia. Juristide elektronpostiteenus ja e-valitsuse rakendused muudavad püsivalt seda, kuidas me kohtute ja ametiasutustega suhtleme. Juba praegu on vabad kutsed olulised partnerid e-valitsuse projektide rakendamisel ning nad aitavad märkimisväärselt kaasa halduskorra lihtsustamisele selles valdkonnas. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Planeerimisvaldkonnas muutub üha tähtsamaks ehitusteabe modelleerimine (BIM), meetod hoonete võrgupõhiseks planeerimiseks, teostamiseks ja haldamiseks, ning tihti toimub taristu turvalisuse hindamine tehisintellekti abil. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Tervisevaldkonnas toovad tehisintellektirakendused kaasa olulisi muudatusi meditsiinidiagnostikas. Peale selle arendatakse edasi tervisealast kaugnõustamist ja üha rohkem kasutatakse elektroonilisi retsepte ja elektroonilisi patsiendifaile. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | Digipööre muudab suhtlus- ja infokanaleid. Ühelt poolt annab see tarbijatele võimaluse hankida teavet enne vabade kutsete esindajate teenuste kasutamist ja selle kasutamise ajal ning seeläbi vähendada senist teabe asümmeetriat. Teiselt poolt tekib oht, et valimatu ja selgitusteta teabe või suunatud võltsuudiste ülepakkumine häirib tarbijaid ning põhjustab tõsiseid väärarvamusi ja isegi suurendab teabe asümmeetriat. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Vabade kutsete esindajate teenuste ning tehisintellektil põhinevate kõnetuvastus- ja tõlkesüsteemide digiteerimine vähendab sõltuvust asukohast ja kasutatavast keelest. See kehtib ennekõike nõustamis- ja planeerimisteenuste, aga ka sotsiaal- ja tervishoiusektori teenuste kohta. See ei tohi viia teenuste direktiivis sätestatud sihtriigi põhimõtte õõnestamiseni. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tehisintellektipõhiste rakenduste andmete kvaliteet on vabade kutsete esindajate teenuste valdkonnas eriti tähtis. Selliste rakenduste edukaks kasutamiseks tundlikes valdkondades on hädavajalik kaasata vabade kutsete esindajad tehnilisse arengusse ja eriti andmete kvaliteedi tagamisse. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Sellega seoses on oluline aspekt andmete anonüümseks või pseudonüümseks muutmine, sest see on kliendi huve silmas pidades andmete turvalise kasutamise alus. Samal ajal suurendab tehniline areng küberkuritegevuse ohtu, mis ohustab ka vabade kutsete esindajate pakutavaid teenuseid. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Digipööre võimaldab turule siseneda uutel kaubandusteenuste pakkujatel, kes pakuvad spetsiaalselt vabade kutsete jaoks mõeldud ärimudeleid. Euroopa Liitu ja selle liikmesriike kutsutakse üles vajaduse korral seda protsessi regulatiivselt edendama, näiteks reguleerima platvormihaldurite ja vabade kutsete esindajate suhteid ning juurdepääsu sellistele platvormidele. Seetõttu tuleks kaasata riiklikud järelevalveasutused või kutsekojad. Ravimitega varustamise valdkonnas on viimastel aastatel tekkinud suured piiriülesed veebiapteegid. Uute teenusepakkujatena tuleks eelistada juba olemasoleva digipädevusega ettevõtteid. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Vabade kutsete töö põhielemendid digitaalsete muutuste kontekstis

| 5.1. | Vabade kutsete esindajate ja nende klientide, patsientide või teenuse tellijate vahel on eriline usaldussuhe, mis on vabade kutsete osutatavate teenuste oluline tunnus. Digipööre paneb sellise usaldusel põhineva suhte proovile. Põhjuseks on näiteks asjaolu, et isiklik kontakt ei ole enam vahetu, vaid see luuakse üha sagedamini tehniliste abivahendite, näiteks videolülituste või elektrooniliste uudisteteenuste kaudu. Isiklikud usaldusel põhinevad nõuanded ja tugiteenused jäävad siiski vabade kutsete esindajate teenuste osutamisel põhielemendiks ka digitaalsel kujul. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tulevikku vaadates tuleb siiski küsida, kas tehisintellektil põhinevad rakendused saavad vastata samadele nõuetele nagu inimeste pakutavad nõustamisteenused. Teoreetiliselt on mõeldav, et inimestevaheline usaldussuhe võiks muutuda inimese ja masina vaheliseks usaldussuhteks. Praegused tehisintellektipõhised rakendused ei võimalda seda veel kaugeltki. Lõpliku otsuse peavad langetama inimesed (inimjuhitavuse põhimõte). Tehisintellektil põhinev programmeerimine peab olema inimestele orienteeritud, läbipaistev ja esmajoones teenuse saajate huve arvestav ning vastama vastutuse osas samadele standarditele. Alusalgoritmide läbipaistev jälgitavus on oluline ka tehisintellektiteenuste edukuse ja usaldusväärsuse seisukohast. Alusalgoritmid ei tohi soodustada moonutusi ega eelarvamuste taastootmist. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Selle usaldussuhte oluline alus on ametialane sõltumatus ja isiklik vastutus. Vabade kutsete esindajate teenuste hädavajalik omadus on see, et patsiendid, kliendid ja teenuse tellijad peavad saama kindlad olla, et teenuseid osutatakse omal vastutusel professionaalselt ja välistest huvidest sõltumatult. Eriti digivaldkonnas, kus huvipakkuvate mõjude juhitavus väheneb, muutub üha olulisemaks usaldus sõltumatu ametialase pädevuse vastu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Andmeturbe tagamine ja andmekaitse on digiajastul vabade kutsete esindajate teenuste pakkumise põhielemendid. Vabade kutsete esindajatel on siinkohal keskne roll, kuna nad tagavad oma klientidele ja patsientidele digirakenduste ohutu kasutamise ja teavitavad neid ohtudest. See tugevdab usalduslikku suhet teenuse saajaga ja on tihedalt seotud ametisaladuse hoidmisega. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Samal ajal tuleb märkida, et vabade kutsete esindajad ei suuda tuvastada kõiki andmete väärkasutamise juhtumeid, mis on mis tahes vastutusega seotud küsimuses otsustav. Seda eriti juhul, kui andmeid kuritarvitatakse väljaspool ELi kättesaadava digitaristu välise juurdepääsu kaudu. Seetõttu peaks Euroopa Liit edendama turvaliste digitaristute arendamist ja laiendamist, et püsida samal tasemel konkurentidega teistest maailma piirkondadest. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Digipööre ja koolitus

| 6.1. | Digipööre muudab vabade kutsete põhi-, eriala- ja täienduskoolituse nõudeid. Vaja on elukestvat õpet, mis ei hõlma ainult tegelikku ainevaldkonda, vaid ka kiiresti muutuvate digipädevuste omandamist muudes valdkondades. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Selleks, et tagada digipädevuste jaoks vajalikud põhialused, tuleb vabade kutsete esindajatele juba õppimise ajal ja edasises tööelus õpetada sobivaid digioskusi. Euroopa Liidul palutakse neid protsesse toetada asjakohaste toetusprogrammidega. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Digipädevuste omandamine ja edasiarendamine laieneb ka vabade kutsete esindajate kaastöötajatele, kelle koolituse eest vastutab vaba kutse esindaja. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Digipööre ja kutsealasid reguleerivad õigusaktid

| 7.1. | Vabade kutsete pakutavate teenuste kvaliteedile ja ohutusele esitatavad ranged nõuded on paljudes riikides reguleeritud õigusaktidega. Need peavad olema tagatud olenemata sellest, kas kõnealuseid teenuseid osutatakse digitaalselt või mitte. Kutsealasid reguleerivad siseriiklikud õigusaktid on ELis juba aastaid suuri pingeid tekitanud. Kuigi Euroopa Komisjon loodab, et riiklike kutsealaste eeskirjade vähendamine toob kaasa suurema majanduskasvu ja konkurentsi, ei võeta vabade kutsete teenuste puhul arvesse reguleerimata turgudel kvaliteedi tagamise puudumisest tingitud puudustest tulenevaid kulusid. Seetõttu peavad paljud liikmesriigid oma eeskirju kvaliteedi tagamise seisukohast vajalikuks ja asjakohaseks, et kindlustada kvaliteet eelkõige elutähtsate kutseteenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Kuna kehtivad õigusnormid ei hõlma vabade kutsete esindajate teenuste osutamise uusi digitaalseid vorme, tuleb kutsealasid reguleerivaid olemasolevaid õigusakte kohandada. Vajaliku paindlikkuse saavutamiseks tuleks digipöörde tõttu tarbetuks muutunud õigusnormid läbi vaadata. Teisest küljest on vabade kutsete kättesaadavuse ja nende teostamise osas vaja teatavad põhimõtted õiguslikult tagada, et vältida digipöörde negatiivseid tagajärgi tarbijatele ja vabade kutsete esindajatele. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Põhimõtteliselt on vaja leida optimaalne seos siduvate õigusaktide ja nn pehme õiguse vahel. Esmatähtis on kutsealane isereguleerimine. Seadusandja reguleerib seda alles siis, kui see ei toimi. Reguleerimata vabade kutsete puhul tuleks soodustada eetikakoodeksite vastuvõtmist. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Digipööre ja vabade kutsete isereguleerimine

| 8.1. | Vabade kutsete eripära on nende teatud laadi korralduse vorm, mis väljendub ELi tasandil väga erinevalt. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Isereguleerimine on korraldatud peamiselt piirkondlikul ja osaliselt ka kohalikul tasandil. Digipöörde tõttu ei sõltu teenuse osutamine enam asukohast ega keelest. See tõstatab küsimuse, kuidas saab tulevikus tõhusalt tagada kutsetegevuse järelevalvet. Selle küsimuse peaksid iseregulatsiooniorganid juba varakult tõstatama. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Digipööre toob vabade kutsete kutsekodadele ja kutseliitudele uued ülesanded. Nad saavad pakkuda oma liikmetele abi uute digitaalsete ärivaldkondade arendamisel või uute meediakanalitega suhtlemisel. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Digipööre eeldab vabade kutsete isereguleerimise raames välja töötatud kutse-eetika normide kohandamist. Kutse-eetika, mis tagab vabade kutsete kõige olulisemate põhielementide järgimise, on oluline eeltingimus, vältimaks digiteerimisprotsesside negatiivset mõju tarbijatele. Kutse-eetika normid võivad seega täiendada õiguslikke aluseid. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Uute vabade kutsete teke

| 9.1. | Digipööre võib laiendada olemasolevaid vabade kutsete ametinõudeid ja tugevdada interdistsiplinaarset koostööd teiste kutsetega ning edendada Rooma manifestis nimetatud kriteeriumidele tuginedes uute kutsealade tekkimist avatud ja arenevas süsteemis. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Peale selle muutub digipöörde tõttu intensiivsemaks vabade kutsete esindajate teenuste turustamine ning muutub ka tavapäraste vabade kutsete olemus. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Seetõttu on tulevikus tähtsal kohal isereguleerimine, kutse-eetika normid ja õigusaktides sätestatud miinimumnõuded, et kaitsta uuenduslike ja paindlike lähenemisviisidega avalikku huvi pelgalt kasumile orienteerituse eest ning tagada seeläbi vabade kutsete esindajate kvaliteetsed teenused tarbijate jaoks. |
| --- | --- |

9.3.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Uuring „The State of Liberal Professions Concerning their Functions and Relevance to European Civil Society“, EESC-2014-46-EN, ISBN 978–92-830-2460-6.

1

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/13

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Sotsiaalmajanduse osa töökohtade loomisel ja Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel“

(ettevalmistav arvamus)

(2021/C 286/04)

| Raportöör: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Cinzia DEL RIO |

Raportöör:

Giuseppe GUERINI

Kaasraportöör:

Cinzia DEL RIO

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu eesistujariik Portugal, 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 239/2/1 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu eesistujariik Portugal, 26.10.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

239/2/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tänab eesistujariiki Portugali asjaomase taotluse esitamise eest ning peab oluliseks näha sotsiaalmajanduse osalejates strateegilisi partnereid Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ja sellise Euroopa Liidu ülesehitamisel, mis kinnitab taas, et majanduse peamine ülesanne on olla inimeste teenistuses. Komitee soovitab sellega seoses, et liikmesriikide ametiasutused tagaksid oma riiklikes pandeemiakriisist väljumiseks loodud taaste- ja vastupidavuskavades sotsiaalmajanduse osalejate ulatusliku kaasamise. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee peab vajalikuks tugevdada Euroopa Liidu institutsioonide vastu võetud tegevuskriteeriumeid, et edendada sotsiaalmajanduse organisatsioonide ja ettevõtete asjakohast tunnustamist kõigis nende erinevates õiguslikes vormides. Nende kriteeriumide kohaselt tuleb eelnevalt kindlaks määrata üldist huvi pakkuvad sotsiaalsed eesmärgid, võtta kasutusele demokraatlik valitsemistava, kus osalevad mitmesugused sidusrühmad, ning isegi kui saavutatakse nn piiratud kasumlikkus, peab see olema mõeldud põhikirjajärgsete eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee peab sotsiaalmajanduse organisatsioonide ja ettevõtete sotsiaalse mõju mõõtmiseks vajalikuks, et Euroopa Liidul oleks alaline statistiline seiresüsteem, mis võimaldaks saada kvalifitseeritud, võrreldavaid ja ajakohaseid andmeid kõnealuse sektori suuruse ja mõju kohta. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee on seisukohal, et kui sotsiaalmajanduse organisatsioonide roll töökohtade loomisel ja säilitamisel hõlmab ebasoodsas olukorras olevaid töötajaid ja piirkondi, on vaja piisavaid toetusmeetmeid, milles suudetaks arvesse võtta nende organisatsioonide üldist huvi pakkuvat funktsiooni. Kõnealustel organisatsioonidel on küll eraõiguslik iseloom, kuid nad täidavad sisuliselt avalikku ülesannet. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Selliseid toetusmeetmeid on vaja neljal tasandil:






  — | maksupoliitika ja maksustamiskord, kus võetakse arvesse üldist huvi pakkuvat funktsiooni; |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

maksupoliitika ja maksustamiskord, kus võetakse arvesse üldist huvi pakkuvat funktsiooni;

| — | avaliku ja erasektori investeeringute edendamise poliitikameetmed, mis soodustavad sotsiaalse mõjuga investeeringute arendamist, muu hulgas riigihangete ja kontsessioonide abil; |
| --- | --- |

—

avaliku ja erasektori investeeringute edendamise poliitikameetmed, mis soodustavad sotsiaalse mõjuga investeeringute arendamist, muu hulgas riigihangete ja kontsessioonide abil;

| — | stabiilseid töökohti ja töötajate majanduslikku rolli toetavad poliitikameetmed sotsiaalmajanduse ettevõtetes; |
| --- | --- |

—

stabiilseid töökohti ja töötajate majanduslikku rolli toetavad poliitikameetmed sotsiaalmajanduse ettevõtetes;

| — | poliitikameetmed, millega toetatakse töötajate kvalifikatsiooni ja soodustatakse tehnoloogilist innovatsiooni sotsiaalmajanduse organisatsioonides. |
| --- | --- |

—

poliitikameetmed, millega toetatakse töötajate kvalifikatsiooni ja soodustatakse tehnoloogilist innovatsiooni sotsiaalmajanduse organisatsioonides.

| 1.6. | Töökohtade loomise ja säilitamise osas on komitee seisukohal, et töötajatepoolse väljaostu meetod on hea tava, mis ei ole kasulik mitte ainult kriisis olevate ettevõtete taaselustamisel, vaid ka selliste VKEde edasiandmiseks, mille asutajatel ei ole järeltulijaid. Seepärast oleks ehk kasulik luua spetsiaalne Euroopa investeerimisfond. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub üles toetama ja soodustama, muu hulgas stiimulitega, finantsturu osalejate kasvavat huvi sotsiaalse mõjuga investeeringute vastu. Need peavad muutma sotsiaalmajanduse ettevõtted peamisteks osalejateks, kes käivitavad investeeringuid, mis on mõeldud sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja solidaarsuseesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee usub, et sotsiaalmajanduse ettevõtted võivad olla ideaalne organisatsiooniline vorm digitaalplatvormide abil loodud uute ettevõtlusvormide jaoks ja eriti koostöömajanduse jaoks, sest nad saavad aktiivselt kaasata digiplatvormide töötajaid ja kasutajaid. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee rõhutab, et inimväärsed töötingimused ja demokraatlik valitsemistava on sotsiaalmajanduse ettevõtete põhielemendid ning samuti tuleks ette näha konkreetsed töötajatega nõupidamise ja nende osalemise vormid, juhul kui neid ei ole seadusega ette nähtud, nagu töö- ja sotsiaalühistute puhul. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee arvates täidavad sotsiaalmajanduse organisatsioonid, eriti vabatahtlike ühendused ühtekuuluvuse jaoks olulist funktsiooni, edendades sotsiaalset kapitali ja toetades kodanikuühiskonna vastutustundlikku rolli. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Noorte vabatahtlik tegevus on peamine vahend uute põlvkondade tööalase konkurentsivõime ja inimkapitali suurendamiseks, luues positiivse mõju, mis suurendab töövõimalusi. See funktsioon näib olevat kasulik ka selleks, et vähendada mittetöötavate ja mitteõppivate noorte nähtust, ning see vääriks selliste meetmete rakendamist, millega soodustada üleminekut vabatahtlikult tegevuselt stabiilsele tasulisele tööle. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Lõpuks loodab komitee, et sotsiaalmajanduse tegevuskava on võimalus rakendada praktilisi vahendeid ja seadusandlikke ettepanekuid. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Käesoleva ettevalmistava arvamusega, mida taotles Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Portugal, on komiteel hea meel aidata kaasa programmi prioriteetide saavutamisele, pidades eriti silmas Euroopa sotsiaalse mudeli edendamist, tehes konkreetseid ettepanekuid sotsiaalmajanduse ettevõtete rolli kohta stabiilse ja inimväärse töö ning kaasavama, kestlikuma ja vastupanuvõimelisema majanduse loomisel. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sotsiaalmajandust tunnistatakse rahvusvaheliselt üha enam otsustava ja asjakohase osalejana, kes suudab väljendada kodanikuühiskonna organisatsioonilist suutlikkust ja ümberkujundamisvõimet. Mitmes liikmesriigis on välja töötatud õigusaktid, milles tunnistatakse selle eesmärke ja ülesandeid, tuues välja sotsiaalmajanduse väljendusena käsitatud organisatsioonide profiili ja õigusliku vormi (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee rõhutas seoses õigusliku tunnustamisega oma arvamuses INT/871, (2) kuidas sotsiaalmajanduse organisatsioonid ja ettevõtted seavad sotsiaalsed eesmärgid kapitalist tähtsamale kohale, seda ka tänu demokraatlikule valitsemistavale, milles osalevad eri sidusrühmad. Nad taotlevad mittetulunduslikke eesmärke ja isegi siis, kui nad teenivad äritegevuse kaudu nn piiratud kasumit, on see sissetulek mõeldud põhikirjajärgsete eesmärkide saavutamiseks ja töökohtade loomiseks. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sotsiaalmajanduse sisulist tunnustamist toetavad rahvusvaheliste institutsioonide ja asutuste, näiteks OECD, ÜRO, ILO ja mitme ELi institutsiooni koostatud uurimistööd. Nende seas on ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, mille aastatel 2009–2020 sotsiaalmajanduse kohta koostatud 13 arvamuses on tuvastatud sotsiaalmajanduse organisatsioone ja ettevõtteid neljas kategoorias: ühistud, ühingud, vastastikused seltsid ja sihtasutused, millele on viimasel ajal lisatud ka sotsiaalsed ettevõtted. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kuigi Euroopa Liit on tunnistanud sotsiaalmajanduse kõige olulisemaid kriteeriume ja kontseptsioone, nagu inimeste ülimuslikkus kapitali suhtes, kasumi reinvesteerimine ja osalusjuhtimine, (3) ei ole Euroopas veel õnnestunud kokkuleppele jõuda ühtse õigusliku määratluse osas. 2018. aastal tegi Euroopa Parlament ettepaneku kehtestada sotsiaalmajanduse organisatsioonidele sertifikaat, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 50. Komitee leiab, et selle teostumiseks on vaja paremat ja ühtsemat statistiliste andmete kogumist sotsiaalmajanduse organisatsioonide ja ettevõtete loendamiseks ühise operatiivse määratluse kohaselt, nagu tehakse riikides, kus on loodud sotsiaalmajanduse organisatsioonide ja ettevõtete avalikud registrid. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ELi institutsioonide tunnustatud, ametlikult heaks kiidetud ja kehtiv operatiivne määratlus on nüüd üha vajalikum, eriti selleks, et võimaldada juurdepääsu paljudele kasvu- ja arenguvõimalustele ning soodustada sotsiaalmajanduse paremat mõistmist avaliku ja erasektori asutuste poolt. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | See määratlus on hädavajalik täieliku juurdepääsu tagamiseks kapitaliturule, kus kasvab huvi sotsiaalse mõjuga investeeringute vastu. Sotsiaalmajanduse tegevuskava pakub sobivat võimalust selle küsimusega tegelemiseks, kuid ka inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiva kapitaliturgude liidu tegevuskavas (4) tuleks käsitleda sotsiaalmajanduse rolli, et meelitada ligi investeeringuid Euroopa inimsõbralikku majandusse. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Sotsiaalmajanduse organisatsioonide funktsioon ja nende loodav majanduslik väärtus näivad olevat väga olulised nii oma suuruse (8 % Euroopa SKPst), kvaliteedi kui ka püsivuse osas, (5) kui isegi finantskriisi aastatel täheldati toodetava majandusliku väärtuse ja töötajate arvu kasvu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Tähtis on ka roll töökohtade loomisel ja säilitamisel, sest Euroopas on selles valdkonnas üle 13,6 miljoni tasustatud töökoha, mis on ligikaudu 6,3 % ELi 28 liikmesriigi tööjõust, (6) lisaks üle 232 miljoni ühistu, vastastikuse seltsi ja sarnase üksuse liikme ning 2,8 miljonit ettevõtet ja organisatsiooni. Nendest töötajatest on umbes 2,6 miljonit selliste sotsiaalsete ettevõtete töötajad, mis vastavad 2011. aasta sotsiaalettevõtluse algatuses kirjeldatud nõuetele. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Paljud sotsiaalmajanduse organisatsioonide ja ettevõtete töötajad töötavad väikestes organisatsioonides, kuid on juhte, kus sotsiaalmajanduse ettevõtted on suured ja neis töötab sadu ja tuhandeid inimesi. Suur osa töötajatest töötab organisatsioonides, mida iseloomustab demokraatlik osalusjuhtimine, mis toob esile seose sidusrühmade laiaulatusliku juhtimises osalemise ja kõrge tööhõive taseme säilitamise vahel ning parema suutlikkuse šokkidele vastu seista (7). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Mainimist väärib naistöötajate suur osakaal sotsiaalmajanduses: paljudel juhtudel on see üle 70 % tööjõust ning üldiselt jääb see suuremaks kui 50 %. Ehkki täieliku võrdõiguslikkuse saavutamiseks tuleb astuda rohkem samme, on märkimisväärne ka naiste esindatus paljude sotsiaalmajanduse organisatsioonide juhtivatel ja muudel mõjukatel ametikohtadel. Need organisatsioonid ja ettevõtted eristuvad tähelepanuväärse võrdsuse poolest – nii organisatsioonilise hierarhia eri positsioonide kui ka palkade vahel, mis ei ilmuta liigset soolist tasakaalustamatust (8). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Suurem palkade õiglus ei kompenseeri aga paljudel juhtudel esinevat asjaolu, et sotsiaalmajanduse organisatsioonide ja ettevõtete töötajate palgatasemed asuvad tulujaotuse alumises osas. See on osaliselt tingitud hooldustöö üldisest vähesest väärtustamisest, mis liiga sageli ei saavuta piisavat majanduslikku tunnustust isegi tavapärastes ettevõtlusvormides. Seepärast on oluline tugevdada sotsiaal- ja hooldussektori töötajate ametiühinguõigusi. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Samuti on oluline sotsiaalsete uuenduste edendamise ja rakendamise funktsioon, mis näitab, et kõnealused organisatsioonid teavad, kuidas ühiskonnas toimuvaid muutusi tõlgendada ja nendega kohaneda, mobiliseerides inimkapitali ressursse, kus aktiivselt ja solidaarselt osaleb üle 82,8 miljoni vabatahtliku. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Olulistes sektorites tegutsevate inimeste suurt arvu ning sotsiaalmajanduse organisatsioonide ja ettevõtete ees seisvaid sotsiaalse ja tehnoloogilise innovatsiooni ülesandeid tuleb toetada asjakohaste elukestva õppe ja kvalifikatsioonimeetmetega, et arendada kutse- ja korraldusoskusi. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Seepärast peab komitee väga sobivaks, et Euroopa Komisjon kuulutaks välja sotsiaalmajanduse tegevuskava ja konkreetsed meetmed Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamiseks koos oma konkreetse tegevuskavaga, mille kohta komitee võttis vastu arvamuse SOC/614 (9). |
| --- | --- |

2.15.

3.   Ettepanekud Euroopa sotsiaalmajanduse toetamise ja edendamise poliitika kohta

| 3.1. | Sotsiaalmajanduse organisatsioonide ja ettevõtete panusele lisatõuke ja järjepidevuse andmiseks ning sotsiaalsema, vastupidavama ja kaasavama Euroopa ülesehitamiseks on vaja kehtestada seadusandlikud meetmed ja Euroopa majanduspoliitika programmid, millega edendatakse ja toetatakse sotsiaalmajanduse organisatsioonide ja ettevõtete kasvu, muu hulgas panuse pärast, mida nad võivad anda kestliku, ökoloogilise ja solidaarse arengu mudelisse. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Selles osas leiab komitee, et meetmeid on võimalik võtta neljal tasandil:






  — | maksustamise kord, mis arvestab sotsiaalmajanduse ettevõtete üldist huvi pakkuvat funktsiooni, eriti nende puhul, kes tegutsevad esmase avaliku huvi valdkondades, nagu sotsiaal-, tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalse kaasatuse teenused; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

maksustamise kord, mis arvestab sotsiaalmajanduse ettevõtete üldist huvi pakkuvat funktsiooni, eriti nende puhul, kes tegutsevad esmase avaliku huvi valdkondades, nagu sotsiaal-, tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalse kaasatuse teenused;

| — | avaliku ja erasektori investeeringute edendamise poliitikameetmed, millega soodustatakse sotsiaalse mõjuga investeeringute arendamist, parandades veelgi juurdepääsu riigihanke- ja kontsessiooniturule; |
| --- | --- |

—

avaliku ja erasektori investeeringute edendamise poliitikameetmed, millega soodustatakse sotsiaalse mõjuga investeeringute arendamist, parandades veelgi juurdepääsu riigihanke- ja kontsessiooniturule;

| — | stabiilseid töökohti ja töötajate majanduslikku juhtpositsiooni toetavad poliitikameetmed sotsiaalmajanduse ettevõtetes, eriti mis puudutab nende demokraatlikku valitsemist; |
| --- | --- |

—

stabiilseid töökohti ja töötajate majanduslikku juhtpositsiooni toetavad poliitikameetmed sotsiaalmajanduse ettevõtetes, eriti mis puudutab nende demokraatlikku valitsemist;

| — | poliitikameetmed, mille eesmärk on toetada uute oskuste rakendamist ning edendada uuenduste ja uute tehnoloogiate levikut kodanikuühiskonnas. |
| --- | --- |

—

poliitikameetmed, mille eesmärk on toetada uute oskuste rakendamist ning edendada uuenduste ja uute tehnoloogiate levikut kodanikuühiskonnas.

| 3.3. | Komitee tunnistab küll sotsiaalmajanduse organisatsioonide ja ettevõtete põhifunktsiooni isikuteenuste ja sotsiaalteenuste valdkonnas, kuid on siiski veendunud, et jätkuvalt on väga oluline riikide ja haldusasutuste kohustus tagada kodanikele esmatähtsad teenused. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tuleks veelgi tugevdada meetmeid tööhõive toetamiseks sotsiaalsetes ettevõtetes, mille missioon on puuetega või väga ebasoodsas olukorras olevate töötajate tööturule integreerimine. Need meetmed peaksid aitama vähendada maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete kaalu tööjõukuludele, sest avaliku sektori asutused võtavad enda kanda selliste sissemaksete tegemise, mis on vajalikud ebasoodsas olukorras olevate töötajate kindlustusõiguse ja sotsiaalkindlustuse tagamiseks. Neid stiimuleid ei tohiks pidada sotsiaalmajanduse ettevõtetele antavaks riigiabiks, sest need on ette nähtud tõsiselt ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööhõivesse kaasamise toetamiseks. Igal juhul tuleks stiimuleid anda ainult organisatsioonidele, mis järgivad kollektiivlepinguid ja tagavad töötajate põhiõigused. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Paljudel juhtudel on sotsiaalmajanduse ettevõte peamine, kes haldab elanikkonnale osutatavaid hädavajalikke teenuseid – sealhulgas haridus-, sotsiaaltervishoiu- ja hoolekandeteenused või koolitus- ja töövahendusteenused ebasoodsas olukorras olevatele inimestele – juhtides tegevusi, mis, isegi kui neil on kaubanduslik või äriline iseloom, on alati tegevused, millel on tugev kogukondlik ja piirkondlik väärtus ning millest saadav kasum reinvesteeritakse igal juhul põhikirjajärgsete eesmärkide saavutamiseks. Need on teenused, mida osutatakse saajate endi otsesel osalusel ja millel on piirkondlik seotus, mis on osa nende täidetavast ülesandest. Seega ei saa neid tingimusi täielikult samastada turukonkurentsi nõuetega. Seepärast tuleks leevendada teatavaid kehtivaid riigiabi nõudeid, mis takistavad sellise maksustamiskorra kehtestamist, milles võetaks arvesse nende organisatsioonide toodavat sotsiaalset ja avalikku kasu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Samal põhjusel peab komitee vajalikuks, nagu juba nõuti arvamuses INT/906, (10) et vähese tähtsusega abi määruses üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele kehtestatud ülemmäär, mis on 500 000 eurot kolme majandusaasta kohta, oleks vähemalt 800 000 eurot majandusaasta kohta.
  See ei piira võimalust kehtestada ühtlustatud eeskirju riikliku rahastamise kättesaadavuse kohta ühtsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel ning järgides täielikult tööstandardeid ja valdkondlike kollektiivlepingute kohaldamise reegleid. |
| --- | --- |

3.6.

See ei piira võimalust kehtestada ühtlustatud eeskirju riikliku rahastamise kättesaadavuse kohta ühtsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel ning järgides täielikult tööstandardeid ja valdkondlike kollektiivlepingute kohaldamise reegleid.

| 3.7. | Oluline on leida tõhusad vahendid sotsiaalmajanduse organisatsioonidesse tehtavate sotsiaalse mõjuga investeeringute suurendamiseks. Selles osas on saadud huvitavaid kogemusi konkreetsete võlakirjade või osalusväärtpaberitega (omakapital või kvaasikapital) sotsiaalmajanduse ettevõttes, mis on seotud üldist huvi pakkuvate sotsiaalsete eesmärkide saavutamisega. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nende finantsinstrumentide puhul investoritele maksusoodustuste tegemine võib tekitada olulisi majanduskasvu soodustavaid tegureid, pidades silmas asjaolu, et juba varasemad andmed kinnitavad, et sotsiaalmajanduse organisatsioonid on isegi piiratud investeeringute abil suutnud luua palju töökohti ja pakkuda palju sotsiaalseid hüvesid nende osutatavate teenuste kasutajatele. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Siiski on vaja ette näha parameetrid, mis võimaldavad mõõta ja võrrelda saadud tulemusi, nagu stabiilne tööhõive kasv ja rangete tööohutusstandardite rakendamine, ning kontrollida algatuse aluseks olevate sotsiaalsete eesmärkide tegelikku saavutamist. Seega on soovitatav, et liikmesriigid võtaksid vastu sotsiaalmajandust reguleerivad raamseadused ning rakendaksid aktiivselt sotsiaalmajanduse ettevõtete kasvu ja arengut soodustavat poliitikat. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Juba 2011. aastal tuvastas Euroopa Komisjon vajaduse parandada üldsuse teadmisi ning andmete ja statistika kogumist sotsiaalsete ettevõtete kohta. Siiski on vaja veel palju ära teha, et määrata kindlaks kooskõlastatud standardid, mis muu hulgas oleksid kasulikud selleks, et vältida nn sotsiaalset rohepesu või sobimatut juurdepääsu toetusmeetmetele. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Sel põhjusel võiks riikides, kus seda pole veel tehtud, määrata kindlaks riiklikud ametiasutused, kes vastutavad nõuete ja standardite järgimise ning sotsiaalsete eesmärkide täitmise järelevalve ja kontrolli eest. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Üks kõige olulisemaid konkreetseid toetusmeetmeid on osalemine riigihanke- ja kontsessiooniturul, mille jaoks on direktiivis 2014/24/EL juba pakutud olulisi vahendeid, (11) mida ei ole kõikides liikmesriikides piisavalt rakendatud. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete edendamiseks peaks Euroopa Komisjon olema eeskujuks ja kasutama oma pakkumismenetlusi võimalikult hästi ära sotsiaalpoliitika eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Samuti näivad toetusmeetmete hulgas kasulikud need, mis on mõeldud tootmise ja teenuste ümberkujundamisele või selle tegevuse ülekandmisele kriisis oleva ettevõtte või karjääri lõpus olevate ettevõtjate korral töötajatele, kes on koondunud ühistusse või osalusettevõttesse. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Paljud neist kogemustest, mida käsitatakse
  töötajatepoolse väljaostuna
  , (12) on osutunud edukaks tööstustegevuse jätkamisel kriisi ajal ning praegu on üha sagedasemad juhud, kus töötajate osalusega sotsiaalne ettevõte pakub ennast väikeettevõtete ülevõtmiseks. Tihti juhtub seda noorte hulgas, kellel ei ole äritegevuse jaoks piisavat kapitali, ning sageli takistab neid üksindus ja hirm, et nad ei tule turu raskustega üksi toime. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Nende algatuste potentsiaali suurendamiseks on vaja investeeringuid ja toetust, et aidata ettevõttel alustada tegevust kapitaliosaluse kaudu, et rahastada kriisis olevate ettevõtete töötajaid, kes otsustavad tegevust jätkata töötajate seas asutatud ühistu vormis. Mõnes riigis on need algatused võimaldanud ettevõtteid ümber kujundada ja säilitada tuhandeid töökohti. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Nendes tööstuse ümberkujundamise protsessides on väga oluline roll ametiühingutel. Sellised ettevõtlusvormid nagu töötajatepoolne väljaost on aktiivse tööhõivepoliitika lahutamatu osa. Üks ühistute ja ametiühingute koostöö hea näide on Itaalias kolme ühistuliidu ja kolme kõige esinduslikuma ametiühingu vahel allkirjastatud kokkulepe töötajatepoolse väljaostu alaseks süstemaatiliseks koostööks (13). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Komitee loodab, et sotsiaalmajanduse tegevuskava edendab Euroopa Liidu kõigis liikmesriikides sarnaste algatuste käivitamist, luues selleks Euroopa Investeerimisfondi või Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames sihipärase struktuuri, et tagada konkreetsed vahendid, millega toetada pandeemia põhjustatud kriisist kahjustatud majandustegevuse taasalustamist. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Sotsiaalmajanduse uued vormid

| 4.1. | Sotsiaalmajanduse ettevõtted loovad uusi töökohti ja sotsiaalse innovatsiooni algatusi ka keskkonnasäästliku majanduse ja kestliku arengu edendamise kontekstis. Sotsiaalmajanduse organisatsioonide kogemused ringmajanduse valdkonnas kasvavad, luues uusi töökohti ka korduskasutamise või sotsiaalse põllumajanduse valdkonnas. Paljude liikmesriikide õigusraamistik ja poliitika ei ole seni võimaldanud rakendada tööturule integreerumist toetavate ühistute arendamise poliitikat. Seepärast on selles valdkonnas edu saavutamiseks soovitav võtta meetmeid ELi tasandil. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Eriti huvitav on roll, mida tööühistud (14) võivad etendada digitaalplatvormide abil loodud uute ettevõtlusvormide kaasavamaks muutmisel, eesmärgiga muuta töötajate ja kasutajate osalemine kestlikumaks ja kaasatumaks, et töötada välja vastastikkuse ja solidaarsuse uued vormid digitehnoloogia kaudu, mis on võimeline soodustama laialdast osalemist. Seejuures tuleb aga tagada, et platvormitöötajate ja ebatüüpiliste töötajate kaitse hõlmab tingimata asjakohaste kollektiivlepingute sõlmimist ametiühingutega. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sotsiaalmajanduse ettevõtted saavad luua töövõimalusi ja kohaliku arengu võimalusi, korraldades kodanike osalemist selliste teenuste osutamisel nagu taastuvenergia tarnimine või teenuste korraldamine kaugemates ja maapiirkondades, nagu näitab Prantsusmaa piirkondlike keskuste vahelise majanduskoostöö kogemus, kus projekti ümber koondatakse liidud, ühistud, kohalikud omavalitsused, traditsioonilised ettevõtted ja ülikoolid ning edendatakse sotsiaalset põllumajandust, säästvat turismi ja keskkonna- või kultuuriväärtuseid. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Sotsiaalmajanduses on väga tähtis vabatahtliku tegevuse osa, olles oluline nii nooremale põlvkonnale kui ka eakatele, kelle jaoks on see mõnel juhul oluline võimalus, et säilitada aktiivne sotsiaalne ja kodaniku roll, mis aitab parandada elukvaliteeti. Selleks on tarvis suurendada õppe- ja vabatahtliku töö koostoimet kui vahendit sotsiaalsektoris töötamise soodustamiseks. Tõhusam koordineerimine vabatahtliku töö ja praktika perioodide vahel võiks hõlbustada noorte kvalifitseeritud töötajate koolitamist. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Euroopa solidaarsuskorpuse positiivne kogemus on selline, mida tuleb tugevdada ja mida saab laiendada, luues omamoodi programmi „Erasmus sotsiaalsetele ettevõtjatele“, mis soodustab piiriülest koostööd sotsiaalmajanduses. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | See funktsioon näib olevat väga kasulik ka selleks, et vähendada mittetöötavate ja mitteõppivate noorte keerukat nähtust, ning see vääriks stimuleerivate meetmete rakendamist, et soodustada üleminekut vabatahtlikult tegevuselt stabiilsele töökohale. |
| --- | --- |

4.6.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2016/2237(INL)&l=en,

1

https://betterentrepreneurship.eu/et,

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/MEMO_11_735,

https://cecop.coop/works/cecop-report-on-social-enterprises-laws-in-europe-a-worker-and-social-coops-perspective.

(2)  https://www.eesc.europa.eu/et/our-work/opinions-information-reports/opinions/towards-appropriate-european-legal-framework.

2

(3)  „Social Business Initiative“ (Sotsiaalse ettevõtluse algatus): https://ec.europa.eu/growth/sectors/social-economy/enterprises_et.

3

Nõukogu järeldused „Sotsiaalmajanduse kui Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise teguri edendamine“, 2015: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15071-2015-INIT/et/pdf.

„Social Economy Charter“ (Sotsiaalmajanduse põhimõtete harta) 2002: https://www.socialeconomy.eu.org/wp-content/uploads/2020/04/2019-updated-Social-Economy-Charter.pdf.

(4)  „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit – uus tegevuskava“, COM(2020) 590 final.

4

(5)  Andmed pärinevad Euroopa Komisjoni väljaandest https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=22304&langId=en.

5

(6)  Andmed pärinevad komitee aruandest https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf.

6

(7)  „The resilience of the cooperative model“ (Ühistulise mudeli vastupanuvõime), CECOP, 2012 https://www.cecop.coop/works/the-resilience-of-the-cooperative-model.

7

(8)  „Las mujeres en las cooperativas de trabajo“ (Naised tööühistutes), COCETA, 2019, https://www.coceta.coop/publicaciones/estudio-mujer-cooperativismo-coceta-2019.pdf.

8

(9)  ELT C 14, 15.1.2020, lk 1.

9

(10)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 131.

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_et.

11

(12)  „Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges“ (Ettevõtte üleminek töötajatele ühistu vormis Euroopas: võimalused ja probleemid), CECOP, 2013 (ELT C 191, 29.6.2012, lk 24).

12

(13)  „Italy, historic agreement between unions and coops on worker buyouts“ (Itaalia: ametiühingute ja ühistute ajalooline kokkulepe töötajatepoolse väljaostu edendamiseks) CECOP, 2021: https://cecop.coop/works/italy-historic-agreement-between-unions-and-coops-to-promote-worker-buyouts.

13

(14)  „All for one – Worker-owned cooperatives’ response to non-standard employment“ (Kõik ühe eest – töötajatele kuuluvate ühistute reaktsioon mittestandardsele tööhõivele), CECOP 2019: https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment.

14

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/20

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kutseõpe: oskuste ja tööturu vajaduste prognoosimise ja ühitamise süsteemide tõhusus ning sotsiaalpartnerite ja eri sidusrühmade roll“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel)

(2021/C 286/05)

| Raportöör: | Jean-Michel POTTIER |
| --- | --- |

Raportöör:

Jean-Michel POTTIER

| Nõukogu eesistujariigi Portugali taotlus | 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Juhatuse otsus | 28.10.2020 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 16.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 222/0/4 |

Nõukogu eesistujariigi Portugali taotlus

26.10.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Juhatuse otsus

28.10.2020

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

16.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

222/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee kordab, kui oluline on viia oskused vastavusse tööturu vajadustega. Komitee rõhutab tõhusate koolitussüsteemide ja oskuste prognoosimise otsustavat tähtsust, võttes arvesse COVID-19 kriisist tingitud põhjalikke muutusi, mis kiirendavad muudatusi meie majanduses, eelkõige digitaal- ja keskkonna valdkonnas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Seoses Euroopa ettevõtete värbamisraskustega rõhutab komitee, kuivõrd oluline on kasutada oskuste omandamiseks duaalõppe programme mitmesuguste õppevormide kaudu. Suur enamik tööandjaid võtab endale duaalõppes siira koolitajarolli, et oma oskusteavet edasi anda. Vajalikku tähelepanu tuleb osutada aga sellele, et ennetada ja keelustada duaalõppes osalejate tasuta tootmistöö mis tahes kuritarvitusi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee märgib, et duaalõpe võimaldab optimaalselt kohaneda erinevate olukordadega, olgu need seotud ettevõtte suuruse, kvalifikatsiooni liigi, koolitussüsteemi ülesehituse, täidetava ametikoha tüübi ja tasemega. Samuti võimaldab see töötajatel ja tööotsijatel omandada uusi oskusi, et võidelda kutsekvalifikatsiooni aegumise vastu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee rõhutab VKEde eripära. Võttes arvesse äärmiselt tehnilise iseloomuga tööd, mida tehakse arvukates ainulaadset oskusteavet nõudvates VKEdes, eriti nišiturgudel, võivad duaalõppe programmid pakkuda parimat lahendust neis vajalike oskuste rahuldamiseks. Paljudes maapiirkondades annab väikeettevõtete oskusteave noortele ainulaadse võimaluse ning soodus ettevõtluskeskkond võib parandada nende kutsealaseid võimalusi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee peab sotsiaalpartnereid tõhusateks osalejateks koolitussüsteemi kujundamisel ja juhtimisel ning leiab, et nad on eriti sobilikud selleks, et hinnata, milliseid oskusi vajatakse tööturul. Nad suudavad tuvastada tööjõupuudust sektorite ja piirkondade lõikes, tagades oskuste arendamise tõhusal ja kutsetavale keskendunud viisil. Nad saavad tugineda sidusrühmadele, näiteks riik, piirkond või avalikud tööturuasutused, et võrrelda oskuste vajadustega seotud kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid andmeid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalpartneritel peab olema kogu aeg oluline roll kvalifikatsioonide ja nende sisu arendamisel. Sotsiaalpartnerite kaasamine protsessi algusest peale on hädavajalik, et vältida olukorda, kus vahendid ei ole kooskõlas Euroopa tööandjate ja töötajate tegelikele vajadustega.
  Samuti sobivad sotsiaalpartnerid hästi hõlbustama kõigi sihtrühmade kutsenõustamist. |
| --- | --- |

1.6.

Samuti sobivad sotsiaalpartnerid hästi hõlbustama kõigi sihtrühmade kutsenõustamist.

| 1.7. | Komitee tuletab meelde, et sidusrühmad (riik, piirkond, avalikud tööturuasutused) on sotsiaalset kaasatust hõlbustavate lahenduste pakkumisel väga olulised. Komitee kutsub üles paremale koordineerimisele kõigi osalejate, sidusrühmade ja sotsiaalpartnerite vahel, sõlmides lepingu, milles täpsustatakse neist igaühe suhted ja kohustused, et muuta koolitus- ja toetuskavad selgemaks. Kodanikuühiskonna organisatsioonidel, riiklikel ja mittetulunduslikel sotsiaalteenustel, sotsiaalsetel ettevõtetel, sotsiaalhoolekande organisatsioonidel ja sotsiaaltöötajatel on oluline roll noorte ja enam mitte nii noorte inimeste toetamisel, pöörates erilist tähelepanu sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit inimestele. Mõne liikmesriigi õigus- ja finantsraamistik tagab nende oluliste funktsioonide ja teenuste kasutuselevõtmiseks jätkusuutliku aluse. Tugev kutseõppepoliitika on samuti väga oluline, et saavutada ELi toimimise lepingu artiklis 145 sätestatud eesmärgid: edendada kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu ning majanduslikele muudatustele reageerivaid tööturge. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee rõhutab, kui oluline on võtta arvesse VKEde, sealhulgas väga väikeste ettevõtete eripära, et rahuldada vajadused oskuste järele tööjõunappusega erialadel. Neil ettevõtetel puudub oma personaliosakond, kuid koolituse, oskuste ja töö suhe vajab erilist lähenemisviisi. Sellised ettevõtted kujutavad endast olulist tööjõureservi ja vajavad konkreetset toetust. See toetus hõlmaks neile vajalike oskuste määratlemist, tööpakkumiste koostamist, nõustamist, värbamisprotsessi, samuti kohandatud koolitussüsteeme, mis võimaldavad kestlikku tööhõivesse kaasamist. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee tuletab meelde, et koolitus on väga oluline vahend puuetega inimeste integreerimiseks. Tuleb võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada puuetega inimestele, eriti naistele, võrdsed võimalused juurdepääsemisel kaasavatele kutseõppekavadele. Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et töö kestlikkus sõltub eelkõige õigusest kvaliteetsele koolitusele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee soovitab koostada riiklikud strateegilised kokkulepped kutseõppe ja -suuniste kohta, tuginedes ametiasutuste ja sotsiaalpartnerite vahelistele läbirääkimistele, millesse on kaasatud kutsehariduse ja -õppe sidusrühmad. Komitee tõdeb selliste kokkulepete olemasolu teatavates ettevõtetes, kutsealadel ja piirkondades ning toetab niisuguste riiklike strateegiliste kokkulepete üldist kasutuselevõttu. Liidu meetmed peaksid hõlbustama kohanemist tööstuse muutustega, et hõlbustada kutsealale pääsu ja tööturule naasmist. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Taust

| 2.1. | Olemasolevate oskuste ja tööturu vajaduste vahelise seose üle peetava arutelu tähtsust tuleks vaadelda Euroopa kontekstis, nagu on esitatud Osnabrücki deklaratsioonis, milles kinnitatakse, et sidusrühmad hõlmavad ka sotsiaalpartnereid. Euroopa kontekst hõlmab eelkõige järgmist:







  — | esiteks määratletakse Euroopa sotsiaalõiguste sambas haridus, koolitus ja elukestev õpe kui võrdsete võimaluste ja tööturule juurdepääsu esimene ja neljas põhimõtte, sealhulgas elukestva õppe perspektiivis; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

esiteks määratletakse Euroopa sotsiaalõiguste sambas haridus, koolitus ja elukestev õpe kui võrdsete võimaluste ja tööturule juurdepääsu esimene ja neljas põhimõtte, sealhulgas elukestva õppe perspektiivis;

| — | teiseks avaldas Euroopa Komisjon 2020. aastal teatise Euroopa koolitus- ja haridusruumi kohta, kinnitades selle tegevuspõhimõtted ja eesmärgid, eelkõige kvaliteetse hariduse kõigile; |
| --- | --- |

—

teiseks avaldas Euroopa Komisjon 2020. aastal teatise Euroopa koolitus- ja haridusruumi kohta, kinnitades selle tegevuspõhimõtted ja eesmärgid, eelkõige kvaliteetse hariduse kõigile;

| — | lõpuks palus komitee oma arvamuses „Töö tulevik – asjakohaste teadmiste ja oskuste omandamine, et vastata tulevaste töökohtade vajadustele“ (SOC/570) (1) koostada sellisteks kiirendatud tehnoloogilisteks ja digitaalseteks muutusteks valmistumiseks ning neile reageerimiseks sihipärane poliitika ning võtta konkreetsed meetmed haridus- ja koolitussüsteemide parandamiseks ja kohandamiseks. |
| --- | --- |

—

lõpuks palus komitee oma arvamuses „Töö tulevik – asjakohaste teadmiste ja oskuste omandamine, et vastata tulevaste töökohtade vajadustele“ (SOC/570) (1) koostada sellisteks kiirendatud tehnoloogilisteks ja digitaalseteks muutusteks valmistumiseks ning neile reageerimiseks sihipärane poliitika ning võtta konkreetsed meetmed haridus- ja koolitussüsteemide parandamiseks ja kohandamiseks.

| 2.2. | Küsimust olemasolevate oskuste sobitamisest tööturu vajadustega tajutakse liikmesriikides erinevalt. Arutelud selle üle, mida tähendab oskuste mittevastavus tööturu vajadustele, algasid enne COVID-19 kriisi ja komitee kutsus ülimale ettevaatlikkusele selle küsimuse käsitlemisel. Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) andmetel leiab 45 % töötajatest, et nende oskused ei vasta täielikult nende töökohale, samas kui 70 % ettevõtetest kannatab oskuste nappuse all, kuid vähesed neist seostavad neid raskusi kogetud takistustega, näiteks värbamisprobleem, ettevõtte geograafiline asukoht, palgatase ja töötingimused. Põhjalikus uuringus tuleks analüüsida oskuste mittevastavuse täpseid põhjuseid ja seda, kuidas aidata inimestel tööd leida. |
| --- | --- |

2.2.

2.3.   Vajalikud oskused

Vajatavad oskused erinevad liikmesriigiti. See erinevus sõltub aga liikmesriigi tööstuse tootmissüsteemi tasemest võrreldes teenustele või turismile orienteeritud majanduse vajadustega. Ehkki nõutavate oskuste üldine tase on tõusuteel, on vajadused seotud ka madalama kvalifikatsioonitasemega, mille rahuldamiseks kasutatakse sisserännet.

2.4.   Koolitussüsteem

Kutseharidus ja -õpe on tööturule ja selle oskuste vajadustele lähim haridussektor. Üldiselt pakutakse gümnaasiumiastmes esmast kutseõpet kas koolides või koolituskeskuste ja ettevõtete töökeskkonnas. Kutseõpet läbivate noorte osakaal võrreldes üldharidust omandavate noorte osaga on Euroopa Liidus erinev, kuid vahe väheneb järk-järgult kõikjal. See toob üldjuhul kaasa parandus- või ergutusmeetmeid, mida algatavad nii avaliku sektori asutused kui ka kutseorganisatsioonid, sealhulgas sotsiaalpartnerid. Need meetmed hõlmavad ka uut oskuste tegevuskava, milles keskendutakse koolituse digitaalse sisu arendamisele.

Kustealase täiendusõppe süsteem paneb eriti suurt rõhku tööle ja enamik koolitusest toimub töökeskkonnas.

2.5.   Sotsiaalpartnerite roll

Nende rolli tuleb tugevdada kõigis liikmesriikides ja kõigil tasandeil. Tänu oma kogemustele osalevad sotsiaalpartnerid praegu ja tulevikus vajaminevate oskuste määratlemisel valdkondlikul või riiklikul sektoriülesel tasandil. Nad on väga sageli kaasatud ka kvalifikatsioonide ja diplomite võrdlusaluste määratlemisse, koolitussüsteemide juhtimisse, kutseõppe ja õpipoisiõppe fondide haldamisse ning elukestva karjäärinõustamise süsteemi. Peale selle on kutseõpe valdkond, milles sotsiaalpartnerid kollektiivläbirääkimiste käigus tavaliselt kokku lepivad.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee tõdeb tööturu üha suurenevat tasakaalustamatust, mis on eelkõige seotud oskuste nappusega ja millel on täiendav mõju tervisekriisile, mis suurendab üha tugevamini kontsentreeruvas majanduses lõhet vajaduste ja noorte oskuste vahel. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Selline olukord valitses juba enne tervisekriisi, kujunedes ja halvenedes umbes kahekümne aasta jooksul. 60 % täiskasvanud töötajaid ohustab tehnoloogiliste oskuste aegumine (2014. aasta andmed EL 28 kohta) (2). Olukorra tagajärjeks on tööpuuduse ja pingete kooseksisteerimine tööturul, (3) (4). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Tervisekriisi mõju tagajärjel suurenevad pinged tööturul, eelkõige need, mis on tingitud digipöörde kiirenemisest. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Komitee väljendab heameelt Euroopa oskuste tegevuskava üle ja eelkõige selle üle, et nõukogu soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet ja sotsiaalset õiglust toetava kutsehariduse ja -õppe kohta hõlmaks meetmeid kõigil kutseliseks muutmise etappidel ning käsitleks igat liiki vajaduste ja igasuguste oskuste muutuvat olemust:






  a) | kõigil kutseliseks muutmise etappidel (Cedefopi – ülevaade oskustest): (5)







  — | enne esimesele töökohale astumist:






  — | oskuste arendamine ja kutseliseks muutmine (esmane ja jätkuv kutseõpe, duaalõpe, õpipoisiõpe); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.2.

a)

kõigil kutseliseks muutmise etappidel (Cedefopi – ülevaade oskustest): (5)

—

enne esimesele töökohale astumist:

—

oskuste arendamine ja kutseliseks muutmine (esmane ja jätkuv kutseõpe, duaalõpe, õpipoisiõpe);

| — | ettevõttes tööle asumisel või ettevõttesisese liikuvuse korral:






  — | kutseoskuste ja pehmete oskuste kohandamine ettevõtte kontekstiga (tööga kohanemise toetamine, koolitus töökohal); |
| --- | --- | --- |

—

ettevõttes tööle asumisel või ettevõttesisese liikuvuse korral:

—

kutseoskuste ja pehmete oskuste kohandamine ettevõtte kontekstiga (tööga kohanemise toetamine, koolitus töökohal);

| — | kogu tööelu vältel:






  — | kutseoskuste kohandamine töö ja kutseala muutuvate vajadustega; |
| --- | --- | --- |

—

kogu tööelu vältel:

—

kutseoskuste kohandamine töö ja kutseala muutuvate vajadustega;

| b) | kohandades vahendeid töösuhte arengust tingitud muutuvate vajadustega: täiendusõpe (upskilling), ümberõpe (reskilling), mitmekülgne õpe (cross-skilling), uued oskused; |
| --- | --- |

b)

kohandades vahendeid töösuhte arengust tingitud muutuvate vajadustega: täiendusõpe (upskilling), ümberõpe (reskilling), mitmekülgne õpe (cross-skilling), uued oskused;

| c) | nõutud oskuste laadi kohaselt: põhisoskused, tehnilised oskused ja erialateadmised, valdkonnaülesed oskused. |
| --- | --- |

c)

nõutud oskuste laadi kohaselt: põhisoskused, tehnilised oskused ja erialateadmised, valdkonnaülesed oskused.

| 3.3. | Euroopa tasandil turuettevõtete tööandjaid ja töötajaid esindavate organisatsioonide avaldustes esitatakse ettepanekud, mis toetavad nad õigust selles valdkonnas sekkuda.
  Seega edendab Euroopa Ametiühingute Keskliit (ETUC) selles valdkonnas sotsiaaldialoogi nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil; SMEunited on seisukohal, et valitsused peaksid õpipoisiõppe juhtimise delegeerima sotsiaalpartneritele; Business Europe toetab koolitusprogrammide vajaduste väljatöötamist sotsiaalpartnerite poolt ja ühiseid läbirääkimisi koolitajatega töötajate koolituse valdkonnas. |
| --- | --- |

3.3.

Seega edendab Euroopa Ametiühingute Keskliit (ETUC) selles valdkonnas sotsiaaldialoogi nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil; SMEunited on seisukohal, et valitsused peaksid õpipoisiõppe juhtimise delegeerima sotsiaalpartneritele; Business Europe toetab koolitusprogrammide vajaduste väljatöötamist sotsiaalpartnerite poolt ja ühiseid läbirääkimisi koolitajatega töötajate koolituse valdkonnas.

3.4.   Sidusrühmade roll

Komitee kutsub üles kaasama sotsiaalpartnereid koos teiste sidusrühmadega, et hõlbustada vajaduste, ressursside ja meetmete kindlakstegemist ning rakendamist, samuti nendega konsulteerimist, tuginedes vahenditele, mida neil on võimalik kasutada. See puudutab eelkõige järgmist: ettevõtted, kutsealad ning muud kutseorganisatsioonid või kutsealadevahelised organisatsioonid, valdkondlikud ja riiklikud sotsiaalpartnerid, riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud või kutsediplomite klassifitseerimissüsteemid, piirkondlikud omavalitsused ning avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega ametiasutused, riigiasutused, kodanikuühiskonna organisatsioonid, sotsiaalsed ettevõtted, sotsiaalteenused, sotsiaalkaitseorganisatsioonid, muu hulgas puuetega inimeste integreerimiseks, taasintegreerimiseks ja tööle suunamiseks mõeldud nõustamis- ja tugiasutused ning esmase kutsehariduse organisatsioonid (IVET/CVET) (6).

4.   Konkreetsed märkused

4.1.   Vajalike oskuste prognoosimine

| 4.1.1. | Sotsiaalpartneritel on keskne roll tööturul vajaminevate oskuste tundmisel, hindamisel ja prognoosimisel. Neil on oluline roll töökohtade ja oskuste vaatluskeskuste töö hõlbustamisel ja kogutud andmete analüüsimisel. Nende tulevikuanalüüs peab olema seotud hindamistega, mille teostajateks on kõik sidusrühmad, st riik, piirkonnad, tööhõive, koolituse ja kutsenõustamise valdkonnas tegutsevad kogud ja organisatsioonid, näiteks sotsiaalteenistused ja -asutused. Selline koostöö aitab seada Euroopa tööturu keskmesse. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Komitee arvates tuleb seda olulist rolli veel kord kinnitada, andes sotsiaalpartneritele kõik vajalikud vahendid, et tegutseda sama kiiresti, kui toimuvad suured muutused tööturul. 2020. aastal alanud ja siiani kestev tervise-, majandus- ja sotsiaalkriis on osutunud meie majanduse muudatuste jõuliseks kiirendajaks. Ettevõtete digiüleminek on äriühingute, sealhulgas kõige väikseimate kohanemiseks hädavajalik. Kriisi tagajärgedele reageerimisel panevad kliendid ja tarbijad nüüd suuri lootusi rohepöördele, lisaks sellega kaasnevatele uutele ametikohtadele. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Koolituspakkumise ja selle sisu tõhusamaks muutmine

| 4.2.1. | Oskuste vajaduste hindamise alusel tuleb regulaarselt ajakohastada koolitus- ja kvalifikatsiooniraamistikke, et vältida nende aegumist. Seetõttu tuleb kiiresti reageerida vajadusele oskuste järele, mis tulenevad uutest tehnoloogiatest, rohepöörde nõuetest või tervisekriisi tõttu kiirenenud digiüleminekust. Raskesti ligipääsetavate sihtrühmade jaoks tuleks asjakohaste kaasavate meetodite abil kohandada novaatorlikke pedagoogilisi tavasid.
  Duaalõppe põhimõte võimaldab kombineerida koolitussüsteeme ja ettevõtete koolitusvõimet, aidates tugevalt kaasa kestlikule integreerumisele tööhõivesse, et edendada majandustegevuse arengut. Kuigi enamik tööandjaid täidab duaalõppes täielikult oma rolli koolitajana, tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et ennetada ja keelustada duaalõppes osalejate nullkuludega tootmistöö mis tahes kuritarvitusi. |
| --- | --- |

4.2.1.

Duaalõppe põhimõte võimaldab kombineerida koolitussüsteeme ja ettevõtete koolitusvõimet, aidates tugevalt kaasa kestlikule integreerumisele tööhõivesse, et edendada majandustegevuse arengut. Kuigi enamik tööandjaid täidab duaalõppes täielikult oma rolli koolitajana, tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et ennetada ja keelustada duaalõppes osalejate nullkuludega tootmistöö mis tahes kuritarvitusi.

| 4.2.2. | Selliseid duaalõppe programme võib olla mitmesugust tüüpi:






  — | noorte ja mitte enam nii noorte inimeste kutseõpe õpipoisiõppe kaudu, et saada konkreetse ameti täielik kutsekvalifikatsioon; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

—

noorte ja mitte enam nii noorte inimeste kutseõpe õpipoisiõppe kaudu, et saada konkreetse ameti täielik kutsekvalifikatsioon;

| — | esmane kutseõpe koos praktikaperioodidega ettevõttes duaalõppe programmi alusel; |
| --- | --- |

—

esmane kutseõpe koos praktikaperioodidega ettevõttes duaalõppe programmi alusel;

| — | kümblusõppe praktika ettevõttes, eelkõige konkreetse ametiga tutvumiseks; |
| --- | --- |

—

kümblusõppe praktika ettevõttes, eelkõige konkreetse ametiga tutvumiseks;

| — | tööotsijatele mõeldud kutseõpe duaalõppe programmis; |
| --- | --- |

—

tööotsijatele mõeldud kutseõpe duaalõppe programmis;

| — | ettevõttesisene väljaõpe töökohal; |
| --- | --- |

—

ettevõttesisene väljaõpe töökohal;

| — | koolitus enne tööellu integreerimist, et omandada kutsetegevuseks vajalikud oskused; |
| --- | --- |

—

koolitus enne tööellu integreerimist, et omandada kutsetegevuseks vajalikud oskused;

| — | iseseisva toimetuleku koolitus, oskuste analüüs, eelkõige raskustes inimestele, puuetega inimestele ja noortele, kes lahkuvad koolist kvalifikatsiooni omandamata. |
| --- | --- |

—

iseseisva toimetuleku koolitus, oskuste analüüs, eelkõige raskustes inimestele, puuetega inimestele ja noortele, kes lahkuvad koolist kvalifikatsiooni omandamata.

| 4.2.3. | Lõpetuseks peab tõhusam koolitus pakkuma lahendusi kõige haavatavamatele isikutele. Koolitussüsteemi materiaalse ja füüsilise kättesaadavuse ning sihtrühmadele suunatud õpetamismeetodite puhul tuleb kindlasti arvesse võtta puuetega inimesi. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade parem kaasamine

| 4.3.1. | Lisaks vabatahtlikule lähenemisele tugevdab osalejatega lepingute sõlmimine häid tavasid, et paremini prognoosida vajaminevaid oskuseid ja tugevdada kutseõppesüsteemide tõhusust. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Selleks et kõige haavatavamate inimeste toetamise ja järelevalve ülesanded oleksid tõhusalt jaotatud, tuleb sidusrühmadele anda sotsiaalses kaasamises tähtis roll. Koolituskursuste kaudu ja vajalikku toetust pakkudes on sidusrühmadel täita eriline ülesanne aidata inimesi, kes on tööturult kõige rohkem kõrvale jäetud. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Kutseõppesüsteemi edukus sõltub sotsiaalpartnerite aktiivsest kaasamisest selle kujundamisse. Koostöö kahe õppekeskkonna – koolitusasutuse ja ettevõtte – vahel on oluline edutegur. Riikliku või piirkondliku poliitika määratlemisel tuleb sotsiaalpartneritele anda paindlikkus kohandada koolituse struktuuri ja sisu vastavalt tööandjate ja töötajate vajadustele konkreetse tööturu kontekstis. |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   Ettevõtetes ja töötajates huvi äratamine koolitusse investeerimise vastu

| 4.4.1. | Nende töötajate osakaal, kellel on igal aastal võimalik oma oskusi säilitada või parandada, jääb liiga väikeseks, eriti VKEdes. Takistusi on palju: koolituse rahastamine ja tööandjate raskused koolitustel osalevate töötajate asendamisel, alusõppest keeldumine, koolitussüsteemide ja -sisu kättesaadavus ja kvaliteet töötajate jaoks. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Sellisel juhul jäävad põhiteadmised töö saamise hädavajalikuks eelduseks, eelkõige VKEdes. Õppivad noored tunnetavad selgelt COVID-19 kriisi tagajärgi ja arvukalt on koolist väljalangejaid, mistõttu tuleb pakiliselt tegeleda toetuse ja karjäärinõustamise pakkumisega kogu elu vältel. Selle probleemi lahendamine on töötajates ja tööotsijates huvi äratamisel määrav, andes neile võimaluse saada oma ametialases arengus osalejateks. Asjakohane on seada eesmärk, et 8 % õpipoistest ja täiendusõpet saavatest praktikantidest saaksid veeta õpirändeperioodi välismaal; programmi „Erasmus“ mõju-uuringutest nähtub, et liikuvusperiood suurendab oskusi ja tööalast konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Lõpetuseks on vastuseta küsimus, kuidas toimub kandidaatide oskuste väljaselgitamine ettevõtetes, eriti neis, kus puudub personaliosakond. |
| --- | --- |

4.4.3.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 237, 6.7.2018, lk 8

1

(2)  https://www.cedefop.europa.eu/files/3075_en.pdf, p. 26.

2

(3)  Töötuse määr (liikmesriikide kaupa): https://ec.europa.eu/eurostat/web/lfs/visualizations: töötuse määr, jaanuar 2021, EL 27.

3

(4)  Vabad töökohad (liikmesriikide kaupa): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Job_vacancy_statistics.

4

(5)  https://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en/dashboard/european-skills-index.

5

(6)  Kutsehariduse ja -õppe pakkujad – VET4EU2 https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=38451&no=1.

6

Kutsehariduse ja -õppe pakkujad – VET4EU2

---

LISA

NÄITEID HEADE TAVADE KOHTA

Austrias alustatakse õpipoisiõpet 15aastaselt

Selles riigis on 15–19aastastest 45 % õpipoisid. Enamikel juhtudel kestab duaalõppe kasuks otsustanud noorte koolitus (vaheldumisi koolis ja ettevõttes) kolm aastat. Noori õpipoisse on 130 000. Nad veedavad 80 % oma ajast ettevõttes, st nädalas on neli päeva praktilisi kursusi ja üks koolipäev.

Õpipoisiõpe on seadusest tulenev õigus: õpilasi, kes ei leia koolis saadud kehvade hinnete tõttu õpipoisiõppeks ettevõtet, koolitatakse riiklikes õpikodades.

Üldiselt leiab Austrias õpipoiss kolm korda suurema tõenäosusega töökoha, kui noor, kes koolikohustuse lõppedes edasi ei õpi. Alla 25aastaste töötuse määr oli 2018. aastal 9,6 %.

Praktiline ettevalmistus tööle asumiseks Prantsusmaal

Praktiline ettevalmistus tööle asumiseks on kiire ja kohandatud reageerimine alatäidetud töökohtade jaoks. See on koolitus, mis võimaldab omandada või arendada eelnevalt määratletud värbamisvajaduse rahuldamiseks vajalikke kutseoskusi.

Praktilist ettevalmistust tööle asumiseks pakuvad koos riiklik tööhõivetalitus ja ettevõte või kutsevaldkond. Praktiline ettevalmistus tööle asumiseks kestab kuni 400 tundi, hõlmab ettevõttesisest nn kümblusõpet ja annab õiguse kutseõppe praktikandi staatusele ja töötasule. Kui ametikoha täitmiseks vajalik tase on saavutatud, sõlmitakse kandidaadi valinud ettevõttega tähtajaline tööleping.

Viimase kolme aasta jooksul on praktilisest tööettevalmistusest kasu saanud 70 000 praktikanti aastas, tööhõivesse kaasamise määr on ligikaudu 80 %.

Sotsiaalpartnerite roll Saksamaal

Sotsiaalpartnerite kogemused tagavad kutseprofiilide vastavuse tööturu nõuetele, nii et koolituse komponendid oleksid hõlpsasti integreeritavad ettevõtete tootmis- ja teenuste osutamise protsessi.

Saksamaal peavad kutseõppelepingute üle kõige sagedamini läbirääkimisi sotsiaalpartnerid ja seejärel lisatakse need valdkondlikesse kollektiivlepingutesse. Kui koolituse sisu ei vasta enam tööturu nõuetele, vaatavad sotsiaalpartnerid koolituskursused läbi või loovad uute kutsealade jaoks uued koolituskursused.

Tänu avaliku sektori allikatest rahastamisele ja juhindudes sotsiaalõigusnormidest (Socialgesetzbuch), toetavad õpipoisiõppe sotsiaalkaitseorganisatsioonid ja nende kutsenõustamisosakonnad ebasoodsas olukorras olevate ja puuetega noorte iseseisvust ja pakuvad kutsealast tuge.

Läbirääkimised Portugali kutseõppe strateegilise kokkuleppe üle

Portugali valitsus on käivitanud sotsiaaldialoogi alalise komisjoni juhtimisel läbirääkimisprotsessi kutseõppe ja elukestva õppe strateegilise kokkuleppe saavutamiseks. Praegu töörühma kuuluvad valitsuse esindajad, järelevalveasutused ja sotsiaalpartnerid püüavad jõuda kokkuleppele koolitussüsteemi juhtimises ja rahastamises ning seda reguleerivates õigusnormides. Samuti on selle kokkuleppe eesmärk parandada koolituse kvaliteeti, riikliku kvalifikatsiooniraamistiku suutlikkust kiiresti kohaneda, valdkondlike vajaduste rahuldamist, ettevõtete ja üksikisikute koolituse stimuleerimist, õppetööga seotud uuendusi ning digi- ja distantsõpet.

Duaalne süsteem Poolas

Poola haridussüsteemis on duaalõpe kombinatsioon kooliharidusest teoreetiliste teadmiste omandamiseks ja tööst ettevõttes praktilise töökogemuse saamiseks. Kutsekoolide baasil kestab koolitus 2–5 aastat. Duaalõppe süsteemi alusel toimub praktiline väljaõpe kutsekoolituslepingu raames. Teoreetilist koolitust reguleerib õppeasutuse juhi ja õpipoissi vastuvõtva tööandja vaheline õppepraktika leping. Alates 2019. aasta septembrist on kõigil kutseharidust omandavatel õpilastel, kes sellest süsteemist kasu ei saa, juurdepääs tasustatud õpilaspraktikale tööandja juures. Tuleb märkida, et käsitööettevõtted on juurutanud duaalõppe koolituse, milles osaleb 23 500 käsitöölist ja ligikaudu 65 000 noort.

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/27

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kuidas edendada elukestva õppe perspektiivist haridusel ja koolitusel põhinevaid oskusi, mida Euroopa vajab õiglasema, ühtsema, jätkusuutlikuma, digitaalsema ja vastupanuvõimelisema ühiskonna loomiseks“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel)

(2021/C 286/06)

| Raportöör: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Raportöör:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Nõukogu eesistujariigi Portugali taotlus | kiri, 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 16.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 219/1/1 |

Nõukogu eesistujariigi Portugali taotlus

kiri, 26.10.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

16.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

219/1/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, kui oluline on kasutada tõhusalt taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid investeeringuid, et toetada majanduskasvu ja vastupanuvõimelist ühiskonda majanduse digi- ja rohepöörde raames, parandades hariduse ja koolituse (süsteemid, institutsioonid ja programmid) kvaliteeti ja kaasavust, et vastata igas vanuses ja igas õppeetapis õppijate vajadustele, valmistada neid ette eluks ja tööks ning tagada kõigile töötajatele ja ka suurenevale arvule mittetöötavatele inimestele, ennekõike naistele, juurdepääs koolitusele. See aitab ka kaitsta töötajate ja teenuste vaba liikumist ning tagada, et ettevõtjad suudavad hästi sammu pidada oma tööstusharu arengutega ning kõrvaldada oskuste lõhe, millega nad seisavad silmitsi tööstuse digi- ja rohepöördel. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee soovitab seada saavutatavad pikaajalised eesmärgid ja luua iga liikmesriigi jaoks Euroopa haridusruumis pidev järelevalvesüsteem, mille eesmärk on saavutada kvaliteetne ja kaasav haridus ja koolitus ning elukestev õpe kõigile ning tagada, et igaühel oleks teadmised, oskused, pädevused ja hoiakud, mida Euroopa vajab õiglasema, ühtsema, jätkusuutlikuma, digitaalsema ja vastupanuvõimelisema ühiskonna loomiseks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et haridus- ja koolitussüsteemide demokraatlik juhtimine – näiteks sotsiaaldialoogi kaudu – on ELi järgmises strateegilises raamistikus oluline vahend edukaks poliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks ELi ja riiklikul tasandil. Seda tuleb kindlustada ja tugevdada ning see peab hõlmama sisukat konsulteerimist organiseeritud kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee soovitab igal tulevasel avatud koordinatsiooni meetodi töörühmal esitada haridusnõukogule arutamiseks poliitika tulemused ja soovitatavalt ka poliitilised soovitused. Töörühmade töö tulemused tuleks avalikustada, neid tuleks tõhusalt rakendada ja levitada asjakohasel poliitikakujundamise tasandil ning ELi ja liikmesriikide tasandiosalejate seas. Seetõttu on oluline, et nende rühmade liikmete hulka kuuluksid asjaomased sotsiaalpartnerid ja hariduspoliitika kujundamisega tegelevad sidusrühmad, samuti iga riigi koolijuhtide, õpetajate ja õpilaste esindajad. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas, nõukogu resolutsioonis Euroopa Majanduspiirkonna kohta (2020), nõukogu soovituses kutsehariduse ja -koolituse kohta ning Osnabrücki deklaratsioonis esitatud näitajate, võrdlusaluste ja eesmärkide täitmiseks teeb komitee ettepaneku viia läbi täiendavaid uuringuid ja koostada mõjuhinnang, et kohandada näitajaid ja lisada teisi vajalikke näitajaid, mis aitavad riikidel parandada oma aruandlust rakendamise kohta, sest COVID-19 kriisi täielik mõju haridussüsteemidele, õpilastele ja õpetajatele ei ole veel selge. Näitajad peaksid viima ka meetmeteni, millega toetatakse sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevaid ja ka puuetega õpilasi ja õppijaid ühise sotsiaal- ja hariduspoliitikaga riiklikul tasandil. Võrdlusaluste ja näitajate saavutamise tulemustest tuleks aru anda pärast konsulteerimist asjaomaste sotsiaalpartnerite ja sidusrühmadega ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovitab jätkata eesistujariigi juhitud mitteametlikel haridusvaldkonna koostöökoosolekutel (DG School, DGVET, DGHE) (1) tehtud olulist tööd, leides nende vahel sünergiat ja suurendades nende nähtavust, kaasates iga ELi liikmesriigi asjaomased sotsiaalpartnerid ning konsulteerides asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega, järgides kutsehariduse ja -õppe nõuandekomitee eeskuju. Samuti soovitab komitee ühendada ELi ja riiklikud/piirkondlikud poliitikasuunad ministeeriumide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna vaheliste tõhusate partnerluste ja nendepoolse juhtimise kontekstis. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee nõuab Euroopa sotsiaalõiguste samba esimese põhimõtte tõhusat rakendamist Euroopa ja liikmesriikide tasandil Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskava raames, mis võetakse vastu 2021. aasta sotsiaaltippkohtumisel, kaasates täielikult asjaomased sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ning toetades jätkusuutlikke avaliku sektori investeeringuid ja taaste- ja vastupidavusrahastut. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee juhib tähelepanu terviklikule lähenemisviisile haridusele ja koolitusele ning sellele, kui oluline on rakendada sellist lähenemisviisi hiljutistele ELi algatustele hariduse (Euroopa haridusruum), kutsehariduse ja -õppe (kutsehariduse ja -õppe soovitus), oskuste (Euroopa oskuste tegevuskava), noorte hariduse (töösild) ja digioskuste (digiõppe tegevuskava 2021–2027) valdkonnas. Tuleb tagada, et need aitaks kaasa võrdsele juurdepääsule kvaliteetsele haridusele ja koolitusele, töötajate ümber- ja täiendusõppele õiglaseks üleminekuks tööturul, pakkudes toetust, et aidata madala kvalifikatsiooniga täiskasvanutel leida tööd ja omandada ettevõtlusoskusi ning aidata ettevõtjatel pidada sammu ülemaailmse innovatsiooni ja konkurentsivõimega. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee rõhutab, et digiõppe tegevuskava (2021–2027) rakendamine peab tagama tulemusliku sotsiaaldialoogi ja konsulteerimise sidusrühmadega, töötajate õiguste austamise ja jõustamise ning töötajate teavitamise, nendega konsulteerimise ja nende osalemise digi- ja ettevõtlusoskuste arendamises, eelkõige kutsehariduses ja -õppes, täiskasvanuhariduses ja töötajate koolituses, et vähendada oskuste lõhet, millega ettevõtjad silmitsi seisavad. Viidates kontrollikoja aruandele ja selleks, et saavutada Euroopa Komisjoni eesmärk suurendada elementaarsete digioskustega 16–74aastaste inimeste osakaalu 56 %-lt 2019. aastal 70 %-le 2025. aastal, nõuab komitee konkreetsete summade eraldamist tulevaste ELi programmide raames, alameesmärkide ja vahe-eesmärkide määratlemist ning digioskuste järjepidevat hindamist pidevalt ja kiiresti muutuvas digikeskkonnas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee kutsub liikmesriike üles tagama tõhusa abi töötajatele ja töötutele, kelle puhul on raskusi kvaliteetse ning kaasava täiskasvanuhariduse ja -koolituse kättesaadavusega. Selleks tuleb tagada sihtotstarbeline rahastamine abivajajatele, näiteks töötutele, mittestandardses töösuhtes olevatele töötajatele, madala kvalifikatsiooniga töötajatele, puudega inimestele, vanemaealistele töötajatele, eakatele ja sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvatele inimestele, arvestades samas ka soolise mõõtmega. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee soovitab võidelda kasvava ebavõrdsuse vastu koolides ja ühiskonnas laiemalt, kasutades tõhusat ühist sotsiaal- ja hariduspoliitikat riiklikul tasandil. Komitee teeb ettepaneku korraldada haridus- ja sotsiaalministrite nõukogu ühisistung, et leida lahendused haridusega seotud ebavõrdsuse ning haridusele ja koolitusele ebavõrdse juurdepääsu probleemile COVID-19 kriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee kiidab heaks Euroopa haridusruumi käsitlevas uues resolutsioonis seatud eesmärgid, kuid teeb ettepaneku korrapäraselt kohandada Euroopa haridusruumi näitajaid ja võrdlusaluseid ning lisada muud vajalikud näitajad (nt keskkonnasäästlike oskuste ja pädevuste/kestliku arengu alase õppe kohta), millest riigid saavad hõlpsasti aru anda, tagamaks muu hulgas, et riiklikud meetmed toetavad tõhusalt sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevaid õpilasi ja õppijaid. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee tuletab meelde, et oluline on arendada kõigi õppijate sotsiaalseid pädevusi elukestva õppe perspektiivist, tagada, et neid pädevusi õpetatakse varasest east alates ja kogu täiskasvanuhariduse vältel, ning võidelda sallivuse ja mittediskrimineerimise eest kõigi kodanike hariduses ja koolituses. Põhipädevuste, eelkõige sotsiaalse tundlikkuse, empaatia, kultuuridevahelise dialoogi, kodanikuoskuste, sotsiaalsete pädevuste ja ettevõtluse, sealhulgas sotsiaalse ettevõtluse õpetamine on oluline kogu haridus- ja koolitusprotsessi vältel. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee kutsub liikmesriike üles tõhusalt ja järjepidevalt kasutama taastekava, taasterahastut „NextGenerationEU“ ja muid ELi fonde (sealhulgas Erasmuse programmi, ESF+ ja õiglase ülemineku fondi), et toetada haridus- ja koolitusmeetmeid õiglasema, sidusama, kaasavama, jätkusuutlikuma, digitaalsema ja vastupanuvõimelisema ühiskonna heaks. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee leiab, et Euroopa poolaasta protsess peab jätkuvalt julgustama valitsusi tagama jätkusuutlikke avaliku sektori investeeringuid pikaajalistesse kohustustesse, et parandada kvaliteeti, õiglust, võrdsust ja sotsiaalset kaasatust koolides, parandada kõigi igas vanuses õppijate võrdset juurdepääsu digimaterjalidele ning toetada digitehnoloogia turvalist kasutamist koolides ja haridusasutustes. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee rõhutab, et teadmisi, oskusi ja pädevusi tuleb tunnustada, austades iga liikmesriigi haridus- ja kutsenõudeid. Täieliku kvalifikatsiooni võrdse kättesaadavuse tagamine on väga oluline ning seetõttu kutsub komitee üles rakendama nõukogu soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (2) ning tunnistuste tunnustamise Lissaboni konventsiooni kohta (3). Komitee kordab oma seisukohta, (4) et mikrokvalifikatsioonitunnistuse omandamiseni viival koolitusel peaksid olema kvaliteedistandardid ja selge teave koolituse väärtuse kohta, et seda saaks tööturul tõhusalt kasutada täiendkoolitusena ja lisada täielikule kvalifikatsioonile. Mikrokvalifikatsioonitunnistusi ei tohi ülereguleerida, et säilitada nende paindlikkus tööturu vajaduste suhtes. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee kutsub üles rakendama Euroopa haridusruumi riiklikul tasandil – pärast tõhusat sotsiaaldialoogi õpetajatega –, et parandada õpetamise kvaliteeti digiajastul, tõsta õpetamise standardeid, arendada kvaliteetsemat ja kaasavamat õpetajate põhikoolitust ja pidevat kutsealast arengut ning tagada õpetajatele inimväärsed töötingimused ja palgad, et muuta see elukutse kõrge kvalifikatsiooniga kandidaatide jaoks atraktiivsemaks. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee rõhutab vajadust austada akadeemilist vabadust ning kõrgharidusasutuste autonoomiat ja juhtimist seoses nende panusega elukestvasse õppesse ning tagada asjakohased avaliku sektori investeeringud kõrgharidusse ja teadusuuringutesse, Euroopa ülikoolide võrgustike kaasatus ja mitmekesisus ning säilitada riiklike ja institutsiooniliste pädevuste austamine kõrghariduse valdkonnas. Komitee nõuab, et valitsuste, asjaomaste sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega arutataks täiendavalt ettepanekuid Euroopa kraadiõppe ja Euroopa ülikoolide põhikirja kohta ning kutsehariduse ja -õppe pakkumise arendamise toetamiseks kõrghariduse tasandil. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Taust

| 2.1. | Käesolev arvamus on panus nõukogu aruteludesse, mida peetakse Portugali eesistumise ajal (2021. aasta esimene poolaasta) haridust, koolitust ja elukestvat õpet käsitlevate ELi algatuste, eelkõige Euroopa haridusruumi, Euroopa ajakohastatud oskuste tegevuskava ja digiõppe tegevuskava (2021–2027) üle. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Suurenev sissetulekute ebavõrdsus, inimeste liikuvus ja vananev elanikkond on sotsiaalsed tegurid, mis mõjutavad haridus- ja koolituspoliitikat. Ajal, mil ühiskond seisab silmitsi selliste majanduslike nõudmistega nagu digipööre ja ringmajandus, võib üksikisikute õppimise toetamine olla üks jätkusuutlikuma ühiskonna lahendusi, et ületada sotsiaalse ja majandusliku ülemineku takistused ja probleemid, edendades samal ajal õpioskusi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ELi liikmesriikide juhid kohtusid 17. novembril 2017. aastal Göteborgis, et allkirjastada Euroopa sotsiaalõiguste sammas, ning alustasid sel puhul esimesi arutelusid nn Euroopa haridusruumi loomise üle (5). Sellele järgnesid mitu uut selleteemalist ettepanekut aastatel 2018–2020 ning nõukogu resolutsioon 2021. aasta veebruaris. Algatus on seotud sotsiaalõiguste samba esimese põhimõttega, milles on sätestatud, et „igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad ühiskonnas täielikult osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule“, ning neljandas põhimõttes nimetatud õigustega, sealhulgas koolituse ja ümberõppe toetamisega, eelkõige noorte juurdepääsuga jätkuharidusele, õpipoisiõppele ja praktikale. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Euroopa Komisjon avaldas 1. juulil 2020 oma uue meetmepaketi, sealhulgas teatise jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta, (6) ettepaneku nõukogu soovituse kohta, milles käsitletakse kutseharidust ja -õpet, (7) ning teatise (8) ja ettepaneku nõukogu soovituse kohta, (9) milles käsitletakse teemat „Noorte tööhõive toetus: töösild järgmise põlvkonna jaoks“. Nendes poliitikadokumentides seoti elukestev õpe, oskuste täiendamine ja ümberõpe Euroopa haridusruumi rakendamise ja saavutamisega. Nimetatud algatuste järelmeetmena võttis komitee 2020. aastal vastu arvamused „Ajakohastatud oskuste tegevuskava“, (10)„Noortegarantii tugevdamine“ (11) ja „ELi strateegia keskkonnahoidlike oskuste ja pädevuste edendamiseks kõigi jaoks“ (12). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Oma arvamuses „Kasutusväärtuse juurde tagasipöördumine: Euroopa toodete ja teenuste uued väljavaated ja probleemid“ (13) (2019) väljendas komitee seisukohta, et uuenduslikud, väga spetsialiseeritud tooted ja teenused, mis rahuldavad klientide vajadusi ning arvestavad sotsiaal- ja keskkonnakestlikkust, võivad saada Euroopa praeguse konkurentsivõime põhialuseks ja keskmeks. Seetõttu soovitab komitee asjakohaseid haridus- ja koolitusteenuseid käsitlevaid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Euroopa Komisjon avaldas 30. septembril 2020 teatise „Euroopa haridusruumi saavutamine aastaks 2025“, (14) milles keskenduti kuuele valdkonnale: kvaliteet, kaasatus ja sooline võrdõiguslikkus, rohe- ja digipööre, õpetajad ja koolitajad, kõrgharidus ja geopoliitiline mõõde. 30. novembril 2020. aastal toimunud ELi haridusnõukogu istungil rõhutati riikide pädevuse tähtsust hariduse valdkonnas ning kultuuride ja haridussüsteemide mitmekesisuse austamist ning tehti kindlaks mõned lahtised küsimused, nagu Euroopa haridusruumi juhtimismehhanism ja 2030. aastaks kavandatud liidu tasandi eesmärgid (15). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Lisaks eelmistele poliitilistele algatustele järgnesid komisjoni teatisele „Digiõppe tegevuskava (2021–2027). Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (16) nõukogu järeldused, milles rõhutati, et „digiõpe peaks olema õppijakeskne ning toetama kõiki üksikisikuid ja kodanikke, et nad saaksid oma isiksust ja oskusi enesekindlalt, vabalt ja vastutustundlikult arendada“ (17). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | COVID-19 pandeemia on surunud Euroopa majanduse sügavasse langusse ja tõstnud töötuse määra enneolematu majanduslanguse ja ettevõtjate ees seisvate probleemide tõttu. Hoolimata töökohtade säilitamise kavade laialdasest kasutamisest, mida toetatakse Euroopa ja riiklike vahenditega, suureneb töötus ELis prognooside kohaselt 6,7 %-lt 2019. aastal 7,7 %-le 2020. aastal ja 8,6 %-le 2021. aastal ning langeb seejärel mõnevõrra 8,0 %-le 2022. aastal (Eurostat, 5. november 2020). COVID-19 kriisist tingitud kõrge töötuse määr suurendab nõudlust oskuste järele ning Euroopa tööjõu oskuste täiendamist ja ümberõpet seoses tööstuse digi- ja rohepöördega. Tõhus ELi poliitika peab toetama majanduskasvu ja vastupanuvõimelist ühiskonda. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | COVID-19 kriis kiirendas ka digipööret hariduses, töös ja igapäevaelus. Komitee arvamuses „Ajakohastatud oskuste tegevuskava“ rõhutatakse, et kõigil eurooplastel peaks õiglase ülemineku raames ja demograafilisi muutusi silmas pidades olema õigus pääseda ligi kvaliteetsele ja kaasvale koolitusele ja elukestvale õppele. Komitee rõhutab vajadust käsitleda haridusvaesust, mis on süvenenud COVID-19 kriisi ajal haridusele ja koolitusele ebavõrdse ligipääsu tulemusel (18). Teadmiste, oskuste ja pädevuste arendamine ei pea mitte ainult vastama tööturu vajadustele ja kvaliteedipõhise konkurentsivõime väljavaadetele, vaid ka valmistama õppijaid ette aktiivseteks ja demokraatlikeks kodanikeks ning aitama vähendada sotsiaalset ja hariduslikku ebavõrdsust. Selleks on lisaks ELi kodanike digioskuste parandamise tagamisele väga oluline digitaalmeedia alane pädevus, et võimaldada kodanikel toime tulla tänapäeva maailma keerukusega. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | On väga oluline, et ELi ja riikliku tasandi poliitikameetmed tagaksid, et haridus ja koolitus on inimõigused ja avalik hüve ning austaksid Euroopa kultuurilist mitmekesisust ning et haridus- ja koolituspoliitika kuuluks riikide pädevusse. ELi ja riikliku tasandi poliitikas tuleb võtta tõhusaid meetmeid, et rakendada ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja Euroopa sotsiaalõiguste sammast, et saavutada kvaliteetne, tõhus ja kaasav haridus ja koolitus kõigi jaoks igas Euroopa riigis. Selleks tuleb kõik liikmesriigid, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid kaasata Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskavasse. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | On oluline, et Euroopa haridusruum edendaks ELi riikide vahelist edasist poliitilist koostööd ning pakuks jätkuvalt õppeplatvormi ministeeriumidele, haridusvaldkonna sotsiaalpartneritele ja asjaomastele kodanikuühiskonna sidusrühmadele. Tõhus juhtimine nõuab järjepidevat haridus- ja koolituspoliitikat igas haridussektoris alates alusharidusest kuni täiskasvanuhariduseni, sealhulgas kutseharidust ja -õpet kõigile vanuserühmadele, ning ELi ja riikliku/piirkondliku poliitika ühendamist ministeeriumide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna tõhusate partnerluste kontekstis kolmepoolsetes poliitikarühmades. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee viitab oma arvamusele „Elukestva õppe jätkusuutlik rahastamine ja oskuste arendamine oskustööjõu nappuse tingimustes“ (19) ning rõhutab, et jätkusuutlikud avaliku sektori investeeringud haridusse ja koolitusse ning tõhusad erasektori investeeringud kõikide vanuserühmade kutseharidusse ja -õppesse on eeltingimused igas vanuses õppijate sotsiaalseks ja majanduslikuks kaasamiseks võetavate poliitikameetmete eduks ning ettevõtjate toetamiseks. Seepärast on oluline, et ELi taastekava, taasterahastut „NextGenerationEU“ ja muid ELi fonde (nt ESF+, õiglase ülemineku fond) kasutataks seoses Euroopa poolaastaga tõhusalt ja järjepidevalt haridus- ja koolituspoliitika toetamiseks. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kuna mitut HK 2020 strateegilise raamistiku näitajat ja võrdlusalust ei ole saavutatud, tervitab komitee asjaolu, et paljusid näitajaid on Euroopa haridusruumi algatuses tugevdatud. Need näitajad on aga väga keerulised ja nõuavad valitsustelt rahalisi kohustusi. Samuti on oluline täpsustada termineid, mida iga riik kasutab näitajatena, ning edendada säästva keskkonna alast haridust kui võrdlusalust. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | COVID-19 kriis on selgelt näidanud, et koolid on õpilaste jaoks väga olulised sotsiaalsete pädevuste arendamisel. Õpilasi tuleks õpetada arendama neid pädevusi kogu elu jooksul, õppides õppima ja ühiskonnas aktiivselt osaledes, õppides tundma eri kultuure, keeli ja liikuvust, parandades oma teadmisi kunstist jne. Need pädevused on eriti olulised, sest ajaloost on mitmeid näiteid, et majandus- ja finantskriisid aitavad kaasa radikalismi suurenemisele. Seepärast juhib komitee tähelepanu asjaolule, kui oluline on võtta meetmeid, et rakendada edasi deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu (2015), (20) kohaldades seda igas vanuses õppijate suhtes. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Selleks et parandada kõigi Euroopa kodanike keskkonnahoidlikke oskusi, pädevusi ja hoiakuid, peavad ELi liikmesriigid ühendama keskkonnapoliitika hariduspoliitikaga ning koostama riiklikud keskkonnahoidlike oskuste ja pädevuse strateegiad. Komitee märgib, (21) et ELi tasandil võiks välja töötada keskkonnahoidlike oskuste ja pädevuste näitajad ja võrdlusalused kliimamuutuste alase teadlikkuse, keskkonnavastutuse ja kestliku arengu kohta, et aidata riikidel elukestva õppe raames integreerida keskkonnahoidlikud oskused ja pädevused ümberkujundava hariduse lähenemisviisiga õppekavadesse juba varasest east alates, sealhulgas täiskasvanuõppes, osana elukestvast õppest. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et digiõppe tegevuskavas (2021–2027) keskendutakse võrdsele juurdepääsule digitaalsetele vahenditele, internetile ning digipädevuse ja -oskuste arendamisele, eelkõige naiste jaoks STEM- ja IT-valdkonna erialadel. Tõhusad riikliku ja ettevõtte tasandi oskuste ja digiteerimisstrateegiad peaksid toetama töötajaid asjakohase ja kvaliteetse koolituse pakkumisega. Samuti on oluline, et ettevõtjad saaksid toetust, et tagada oma töötajate täiendus- ja ümberõpe, eelkõige nende töökohtade digiteerimisel. See on kooskõlas ka tööstuse rohepöördega seoses nii toodete kui protsessidega, olles Euroopa ettevõtluse jaoks nii vajadus kui ka võimalus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Täieliku kvalifikatsiooni austamine on väga oluline. Seoses kvalifikatsioonide automaatse vastastikuse tunnustamise saavutamisega 2025. aastaks rõhutab komitee, et teadmisi, oskusi ja pädevusi tuleb tunnustada, austades iga liikmesriigi haridus- ja kutsenõudeid, ning parandada tuleb õpilaste ja õppijate juurdepääsu ajakohastatud teabele tunnustamismenetluste kohta. Selleks tuleb tõhustada mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist (22) käsitleva nõukogu soovituse ja tunnistuste tunnustamise Lissaboni konventsiooni (23) rakendamist, et toetada elukestvat õpet kõigi jaoks. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee väljendab heameelt digiõppe tegevuskava (2021–2027) algatuse üle luua digitaalsete materjalide ja kursuste vahetamise Euroopa platvorm. Oluline on anda kasutajatele täielikku teavet selle kohta, kas kursused annavad täieliku või osalise kvalifikatsiooni või mikrokvalifikatsioonitunnistuse, kes kinnitab ja tagab veebikursuste kvaliteedi, kas ja kuidas neid tunnustatakse ning kuidas saaks neid lisada täielikule kvalifikatsioonile. Oluline oleks loetleda need kursused Europassi portaalis ning võtta rangelt arvesse internetimaterjalide autori- ja omandiõigust, samuti asjaomaste veebikursuste kvaliteeti ja asjakohasust. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Õpetajad on kvaliteetse hariduse ja koolituse pakkumisel kesksel kohal, kuid OECD andmetel peab vähem kui üks viiest õpetajast oma elukutset ühiskonnas väärtustatuks (24) ning õpetaja elukutse on keskmiselt 11 % vähem tasustatud kui teistel kõrgharidusega spetsialistidel (25). Euroopa haridusruum peab pakkuma tõhusat tuge õpetajatele, koolitajatele ja teistele haridustöötajatele, et saada üle COVID-19 kriisi negatiivsetest mõjudest. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Asutustest, üliõpilastest ja õpetajatest koosnevate Euroopa ülikoolide võrgustike kaasatust ja mitmekesisust tuleb toetada kõigis Bologna protsessi riikides, austades ja kaitstes samal ajal riiklikku ja institutsioonilist pädevust kõrghariduses. |
| --- | --- |

3.13.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Koolihariduse, kutsehariduse ja -õppe ning kõrghariduse eest vastutavate peadirektorite kohtumine.

1

(2)  2012/C 398/01.

2

(3)  Tunnistuste tunnustamise Lissaboni konventsioon.

3

(4)  ELT C 10, 11.1.2021, lk 40.

4

(5)  COM/2017/673 final.

5

(6)  COM/2020/274 final.

6

(7)  COM/2020/275 final.

7

(8)  COM/2020/276 final.

8

(9)  COM/2020/277 final.

9

(10)  ELT C 10, 11.1.2021, lk 40.

10

(11)  ELT C 10, 11.1.2021, lk 48.

11

(12)  ELT C 56, 16.2.2021, lk 1.

12

(13)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 27.

13

(14)  COM/2020/625 final.

14

(15)  Haridusministrite videokonverents, 30. november 2020 – Peamised tulemused: https://www.consilium.europa.eu/et/meetings/eycs/2020/11/30/education/#.

15

(16)  COM/2020/624 final.

16

(17)  2020/C 415/10.

17

(18)  ELT C 10, 11.1. 2021, lk 40.

18

(19)  ELT C 232, 14.7.2020, lk 8.

19

(20)  Pariisi deklaratsioon (2015).

20

(21)  ELT C 56, 16.2.2021, lk 1.

21

(22)  2012/C 398/01.

22

(23)  Tunnistuste tunnustamise Lissaboni konventsioon.

23

(24)  TALIS – OECD rahvusvaheline uuring õpetamise ja õppimise teemal – OECD, 2018.

24

(25)  „OECD Education at a Glance 2020“ (OECD Hariduse lühivaade 2020), OECD iLibrary | „Introduction: The indicators and their framework“ (Sissejuhatus: näitajad ja nende raamistik)(oecd-ilibrary.org).

25

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/33

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kuidas ühtlustada toidulisandite turule sisenemist ELis: lahendused ja parimad tavad“

(ettevalmistav arvamus)

(2021/C 286/07)

| Raportöör: | Veselin MITOV |
| --- | --- |

Raportöör:

Veselin MITOV

| Konsulteerimistaotlus | ELi eesistujariik Portugal, 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 15.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 245/0/5 |

Konsulteerimistaotlus

ELi eesistujariik Portugal, 26.10.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

15.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

245/0/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Toidulisandite turg Euroopas on kasvamas. Toidulisandeid reguleeritakse direktiivi 2002/46/EÜ (1) alusel, mida ei ole Euroopa Liidus ühtlaselt rakendatud. Ometigi on Euroopa Liidu siseturu tõhusaks toimimiseks vajalik õigusaktide ühtlane rakendamine, et võimaldada usaldusväärsete toodete vaba liikumist. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab see õigusakt läbi vaadata, eelkõige ajakohastades toidulisandite määratlust, lisades teavitamiskohustuse ja haldusdokumentide kontrolli ning luues toidujärelevalve süsteemi, millega kogutakse teavet kõrvaltoimete kohta ja suurendatakse seeläbi rahvatervise kaitset. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Põhinõue peab olema toodete ja koostisosade ohutus. Selleks tuleb ohutuse tase kindlaks määrata teaduslikul alusel. Komitee soovitab kindlaks määrata vitamiinide ja mineraalide koguse piirnormid ning luua lubatud ja mittelubatud koostisosade, sealhulgas taimede nimekirjad. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tarbijale edastatud teave peab võimaldama tal tooteid ohutult tarbida. Komitee soovitab rakendada meetmeid tarbijate teavitamiseks ja harimiseks, eelkõige e-kaubanduse puhul. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee julgustab ametiasutusi parandama toodete kontrollimist, analüüsimist ja järelevalvet, et kaitsta tarbijaid, võttes müügilt ära nõuetele mittevastavad tooted. Need kontrollid peaksid ühtlasi takistama kõlvatu konkurentsi teket ettevõtjate vahel (nt mittelubatud väidete kasutamine, nõuetele mittevastavad kolmandatest riikidest pärit tooted). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee kutsub seega kõiki osapooli üles ühtlustama toidulisanditega seonduvat õigusraamistikku ja selle rakendamist, et saavutada õiglasem majandus ja suurema tooteohutus. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Käesolev arvamus on koostatud nõukogu eesistujariigi Portugali taotlusel, et leida meetodeid ja parimaid tavasid, mida viia ellu toidulisandite turule sisenemise ühtlustamiseks Euroopa Liidus. Komitee arvamus võib toetada eesistujariigi tööd sellel teemal, eriti konverentsi raames, mis korraldatakse aasta esimesel poolel, ning ka nõukogu töörühmade kaudu. Komitee pidas tervitatavaks kõnealust taotlust selle toidutööstuse väheuuritud valdkonna kohta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee on seisukohal, et see teema on kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni terviseühtsuse põhimõttega ja Euroopa Liidu strateegiaga „Talust taldrikule“, mis toetab tervislikku ja kestlikku toitumist ning tarbijate paremat teavitamist, tagades samal ajal ettevõtjatele õiglase kaubanduse (2). Komitee leiab, et tervislik ja kestlik toitumine on ELi tervikliku toidupoliitika üks tugisammas, sest me peame oma toitumise kiiremas korras ümber korraldama, et ökosüsteeme ja rahva tervist kahjustamise asemel parandada (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee on alati toetanud ELi poliitikat, mille keskmes on tervise kaitse kogu toiduahela ulatuses, et edendada ohutust ja hügieeni ning tooteid käsitleva selge, läbipaistva ja kindla teabe edastamist (4). Komitee on samuti seisukohal, et toiduohutus peab jätkuvalt põhinema kindlal süsteemil ja Euroopa Toiduohutusametil (EFSA), kus on läbipaistvad menetlused toiduahelasse sisenevate uute toodete ohutuse hindamiseks, täielik jälgitavus ja asjakohane riskiteavitus (5). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Toidulisandite valdkonna ühtlustamise suunas

3.1.   Parandamist vajav õigusraamistik

| 3.1.1. | Toidulisandeid reguleeritakse direktiiviga 2002/46/EÜ, mida ei ole selle vastuvõtmisest saadik peaaegu üldse muudetud. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Toidulisandite määratlus ei ole sõltumata sektori uuendustest ja uutest tarbimisharjumustest muutnud. Määratlus ei ole piisavalt täpne ja seda võib mitmeti tõlgendada. Võtame näiteks mõiste „mõõdetud väikestes kogustes“, mis riigiti erineb (puudub kindlaks määratud kogus). Need tõlgendused võivad põhjustada liikmesriikide vahel lahkarvamusi seoses toidulisandite staatusega ja kontrollide tulemustega. Seda määratlust tuleb laiendada ja täpsustada. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Komitee teeb ettepaneku õigusnorme ajakohastada, et toidulisandite turgu paremini ühtlustada ja uusi arengusuundi arvesse võtta. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Teavitamise tõhusamaks muutmine

| 3.2.1. | Teavitamine on üks direktiiviga sätestatud võimalustest. Selline teatis toimib toodete administratiivse registreerimisena enne nende turule toomist. Tegemist ei ole müügiloaga ega vastavus- või ohutustõendiga. Iga liikmesriik (24/27) võib otsustada selle teatise sisu üle ning samuti asjaomaste andmete töötlemise protsessi üle (ulatudes andmete lihtsast talletamisest nende väga põhjaliku analüüsimiseni). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Teatises esitatud teave annab pädevatele asutustele parema ülevaate oma turust ning andmete töötlemisega välditakse (riiklikele ja ELi) nõuetele mittevastavate toodete levitamist ja hõlbustatakse kontrollimist. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Komitee soovitab paremini ühtlustada riiklikke süsteeme ja kirjutada õigusaktidesse sisse minimaalne kogutav kohustuslik teave (kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis, märgistus jms), eelistatult digitaalsel kujul, et vähendada ettevõtjate halduskoormust, tagades samal ajal võimalikult kõrged standardid. Kui see on teostatav, soovitab komitee luua Euroopa mitmekeelse portaali, mille sisu jääks liikmesriikide otsustada. Võttes arvesse, et koostist on vähe ühtlustatud (vt allpool), saab selle küsimusega tegeleda ainult riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Komitee hinnangul peaks teavitamine olema tarbijakaitse eesmärgil kohustuslik. See tava võimaldab turule tuua usaldusväärsemaid tooteid ning hõlbustab ühtlasi turu kontrollimist ja selle üle järelevalve teostamist. Teatatud toodete loetelu ja nendega seonduvad järeldused peaksid olema tarbijale kättesaadavad. Tarbijad peaksid kõhklemata teavet otsima ja rikkumise avastamise korral esitama kontrolliasutustele kaebuse. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Toitainete piirnormide kindlaksmääramine – õigusaktide prioriteet

| 3.3.1. | Vitamiinid ja mineraalid on toidulisandite kõige tuntumad koostisosad. Toitaineid ja nende keemilisi ühendeid reguleeriti ja loetleti esimest korda määruses (EÜ) nr 1170/2009 (6) Euroopa Toiduohutusameti ohutushindamise alusel. Praegu on maksimumkogused kindlaks määratud riiklikul tasandil kas nende kasuliku koguse või mürgisuse alusel (7). Osa riike ei ole õiguslikke piirnorme kindlaks määranud. Euroopa Toiduohutusamet on mitmetes oma arvamustes määranud mürgisuse piirmäärad. Need väärtused on antud kogu toidukaudse kokkupuute kohta (8) ning neid ei saa ekstrapoleerida ainult toidulisanditele. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Komitee soovitab komisjonil kiiresti volitada Euroopa Toiduohutusametit kindlaks määrama toitainete piirnormid toidulisandites ning samuti puhtuse kriteeriumid. Euroopa Liidu territooriumi suuruse ja erinevate toitumisharjumuste tõttu (köögiviljade, kala või liha tarbimine, kraanivee koostis jms) ei pruugi olla võimalik kohaldada ühtset piirnormi, vaid need tuleb kindlaks määrata piirkonna või liikmesriikide rühma kohta. Samuti oleks soovitatav kehtestada piirnormid ka haavatavate inimrühmade kohta: lapsed, rasedad jne. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Euroopa-ülene ühtlustamine oleks kasulik kõigile sidusrühmadele: suureneks tarbijate ohutus ja väheneks üleannustamise oht ning toodete vaba liikumine oleks kasulik nii ettevõtjatele (kes võiksid oma tooteid enamatel turgudel turustada) kui ka tarbijatele (kellel oleks juurdepääs laiemale valikule toodetele). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Kuigi toitained on esmatähtsad, tuleb ühtlustada ka teisi toodetes kasutatavaid koostisosi. See soodustaks nende ringlust ja võimaldaks tõendada teadusliku hindamise alusel nende ohutust. Osa riike ongi proovinud oma taimseid tooteid käsitlevaid õigusakte ühiste loetelude abil ühtlustada: Belgia, Prantsusmaa ja Itaalia ning hiljuti Saksamaa, Šveits ja Austria. Eritähelepanu väärivad ka biotehnoloogia abil saadud koostisosad, näiteks mikroorganismid (probiootikumid, pärmid). |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Komitee soovitab komisjonil kaaluda lubatud ja mittelubatud ainete nimekirjade koostamist ka teiste ainete kohta, nii nende tuvastusandmete ja koguse kui ka kasutustingimuste osas, nagu on sätestatud määruses (EL) 2015/2283 (9) uuendtoidu kohta. |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   Väited pakendil kui tarbimisvaliku tegemise vahend

| 3.4.1. | Tarbija saab tavaliselt teavet toote märgiselt – koostisosade loetelu, allergeenid jne – ning selle teabe esitamist käsitletakse määruses (EL) nr 1169/2011 (10) (11). Märgistusega oli aga seotud 58 % rikkumistest, mis tuvastati 2018. aasta kontrollide käigus (12). Komitee kiidab heaks nõukogu töö kaudu tehtavad ELi jõupingutused toidu märgistamise vallas, kuid täheldab mõningate probleemide jätkumist. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Toote omadusi kirjeldatakse märgisele lisatud väidetes, kuid samuti ajakirjades, televisioonis, internetis ja mujal näidatud reklaamides, mis võivad õhutada inimesi teatavaid tooteid ostma. Määrusega (EÜ) nr 1924/2006 (13) sätestatakse lubatud toitumis- ja tervisealaste väidete nimekirjad. Vitamiine ja mineraale käsitlevaid väiteid on Euroopa Toiduohutusamet juba hinnanud ja need avaldanud, kuid neid, mis käsitlevad taimi ja teisi aineid, ei ole veel uuritud. Neile väidetele kohalduvad seega riiklikud eeskirjad (nende olemasolul) ning turul on igasuguseid kontrollimata väiteid, tekitades seeläbi turumoonutusi. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komitee palub seega, et komisjon leiaks tõhusaima viisi, kuidas Euroopa Toiduohutusamet saaks jätkata ootel olevate ainete toitumis- ja tervisealaste väidete hindamist, eelkõige taimedega seonduvaid väiteid, ning luua tingimused koostisosade ohutuse tagamiseks. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Piiripealsed tooted – tooted, mis ei ole päris ohutud

| 3.5.1. | Vahel tekitab toidulisandite esitlemine ja nendega seonduv reklaam segadust toodete staatuse osas. Teatud ettevõtjad ei kõhkle, kui toodetele on vaja profülaktilisi või raviomadusi omistada, neist ravimiasendajad teha ja neid ravitoimelisteks toiduaineteks nimetada. Üks seirekampaania tuvastas selliste ekslike väidete kasutamise seoses COVID-19 ennetamise või tõrjega (14). Sellised valelubadused võivad tarbijaid mõjutada. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Tooted, mille staatus ei ole selge, (15) nimetatakse piiripealseteks toodeteks. See hall tsoon on tingitud nende müügikohast, sellest, millisel kujul tooteid müüakse, ja asjaolust, et teatud koostisosi võib kasutada nii toiduainetes kui ka ravimites, kuid erinevas koguses. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Komitee soovitab komisjonil luua piiripealsete toodete töörühma, näiteks alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee eksperdirühma raames, nagu neid on loodud ravimite, meditsiiniseadmete, kosmeetika ja biotsiidide jaoks. See avaldaks dokumente, mis aitavad ametiasutustel ja ettevõtjatel saada toodete staatuse osas selgust. ELi töörühma loomine ei takistaks riiklike ühiskomisjonide asutamist toodete staatuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Komitee soovitab tungivalt ametiasutustel konkreetselt neid tooteid kontrollida, eesmärgiga neid turult kõrvaldada. Selliste toodete olemasolu turul põhjustab kõlvatut konkurentsi ravimiettevõtete suhtes, sest nemad peavad ravimi turule toomiseks saama vastava loa. Kõnealuste kontrollide tulemuste avaldamine võimaldab ühtlasi tarbijatel tutvuda nende toodetega seonduvate ohtudega. |
| --- | --- |

3.5.4.

3.6.   E-kaubanduse tärkamine – suurem valik, aga ka suurem ebavõrdsus

| 3.6.1. | Toiduainete kaugmüük on COVID-19 pandeemia tõttu kasvanud. Toidulisandid on tooted, millel on üldjuhul pikk säilivusaeg ja nende transportimine on lihtne. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Kahjuks ei vasta teatud osa nendest toodetest, eriti väljastpoolt Euroopat pärit tooted, oma koostiselt ja toote kohta esitatud väidete osas nõuetele, tuues kaasa kõlvatu konkurentsi Euroopa ettevõtete suhtes, kes neid nõudeid järgivad. Lisaks on liikmesriigid täheldanud keelatud ja ohtlike ainete olemasolu teatud toodetes (amfetamiinid sportlaste toidulisandites, ravimites jne), mis seavad tarbijad ohtu. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama järelevalvet ja kontrolli e-kaubanduse platvormide ja veebilehtede üle ning võtma proove, tegema analüüse ja teavitama toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu nõuetele mittevastavatest toodetest. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Komitee on ühtlasi seisukohal, et tuleb edendada tarbijate ja tervishoiutöötajate teavitamist ja harimist, et tagada ohutute ostude tegemine interneti teel. Kuigi müüdav toit peab olema ohutu, peaksid tarbijad olema teadlikud sellest, et mõned internetis pakutavad tooted võivad kujutada ohtu nende tervisele. |
| --- | --- |

3.6.4.

3.7.   Toidujärelevalve kui hoiatamisvahend

| 3.7.1. | Osa koostisosi võivad tekitada kõrvaltoimeid isegi siis, kui tooted vastavad õigusaktides sätestatud tingimustele. Iga toote või koostisosa ohutust pole hinnatud, samuti mitte nende võimalikku koostoimet teiste toodetega, nagu ravimid. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Väga vähestel liikmesriikidel on olemas struktureeritud süsteem andmete kogumiseks kõrvaltoimete kohta ja nende seireks (toidujärelevalve). Selline süsteem on olemas järgmistel riikidel: Itaalia, Prantsusmaa, Taani, Portugal, Tšehhi Vabariik, Sloveenia ja Horvaatia. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Komitee julgustab looma riiklikke toidujärelevalve süsteeme, et edendada toodete ohutust ja tagada inimtervise kaitse kõrge tase terviseprobleeme ennetava varajase tuvastamise kaudu. Süsteem peaks võimaldama koguda teavet kõrvaltoimete kohta sõltumata nende raskusastmest, et toetada toodete ohutuse hindamist, võimaldada võtta erakorralisi meetmeid või kohandada vajaduse korral õigusakte ning aidata ettevõtjatel luua ohutumaid tooteid, integreerides kõnealuse teabe oma kvaliteedikontrolli. Tootmises järgitakse toidulisandite puhul samu ohutusnõudeid kui teiste põllumajanduslike toiduainete puhul (HACCP (16) jne) ning ühtegi konkreetset ohtu sektori töötajatele ei ole tuvastatud. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Komitee soovitab muu hulgas luua Euroopa tasandil liikmesriikide jaoks töörühma, mis on Euroopa Toiduohutusameti järelevalve all ning mis võimaldab riikidevahelist teabevahetust, parimate tavade jagamist ühetaolise hindamise tagamiseks ning teadusalaste teadmiste vahetamist ja vajaduse korral nende integreerimist ELi õigusaktidesse. |
| --- | --- |

3.7.4.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51.

1

(2)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 268.

2

(3)  ELT C 190, 5.6.2019, lk 9.

3

(4)  ELT C 440, 6.12.2018, lk 158.

4

(5)  ELT C 268, 14.8.2015, lk 1.

5

(6)  ELT L 314, 1.12.2009 lk 36.

6

(7)  Euroopa Kohtu otsus, kohtuasi C-672/15.

7

(8)  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1925/2006 (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta) artikliga 6 oleks komisjon pidanud hiljemalt 19. jaanuariks 2009 kindlaks määrama toitainete piirnormid toiduainetes (va toidulisandite osas).

8

(9)  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

9

(10)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

10

(11)  Nõukogu arutab praegu üht tegevuskava, millel on piiratud mõju toidulisanditele ja milles käsitletakse tarbijatele koostisosade päritolu ja kõlblikkusaja lõpukuupäeva kohta teabe andmise eeskirjade läbivaatamist.

11

(12)  Toidupettustevastane võrgustik ning haldusabi ja -koostöö süsteem – aastaaruanne 2018.

12

(13)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

13

(14)  Kontrollide tulemused on kättesaadavad siin.

14

(15)  Vastavalt Euroopa Kohtu otsusele on toodete staatus riiklike ametiasutuste pädevuses ja toidulisandil võib sõltuvalt riigist olla erinev staatus: liidetud kohtuasjad C-211/03, C-299/03, C-316/03, C-317/03 ja C-318/03.

15

(16)  Ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteem.

16

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

INTERACTIO – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 560. istungjärk (JDE), 27.4.2021–28.4.2021

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/38

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa andmehalduse kohta (andmehaldust käsitlev õigusakt)“

(COM(2020) 767 final)

(2021/C 286/08)

| Raportöör: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Marinel Dănuț MUREŞAN |

Raportöör:

Giuseppe GUERINI

Kaasraportöör:

Marinel Dănuț MUREŞAN

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 11.12.2020
  Euroopa Parlament, 14.12.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 234/3/13 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 11.12.2020

Euroopa Parlament, 14.12.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

234/3/13

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt ettepaneku üle võtta vastu andmehaldust käsitlev määrus, mis täiendab direktiivi (EL) 2019/1024 (1) (avaandmete direktiiv), keskendudes avaliku sektori andmetele, mille suhtes kehtivad teiste isikute õigused. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee peab seda algatust kasulikuks ja vajalikuks, sest digiandmete töötlemine, säilitamine ja jagamine on muutumas üha olulisemaks mitte ainult majanduslikus, vaid ka sotsiaalses ja kodanikuühiskonna perspektiivis, kaasates üksikisikud, haldusasutused ja ettevõtjad keerulisse ja sidusasse õigusraamistikku. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee peab hädavajalikuks võtta vastu ühtne õigusraamistik, mis suudaks tekitada usaldust kodanike, tarbijate, VKEde ja eeskätt mikroettevõtjate seas seoses nende andmete piisava kaitsega, et soodustada ettevõtjate ning ka teadus- ja arendusasutuste arenguvõimalusi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab komisjoni eesmärki kohaldada käesolevas arvamuses käsitletud määrust haldusasutustele, avaliku sektori asutustele ja avalik-õiguslikele isikutele, hõlmates kõik avalikku sfääri kuuluvad subjektid, olenemata nende organisatsioonilisest vormist. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee peab oluliseks, et kui andmete haldamine ja töötlemine tehisintellekti seadmete abil puudutab tööhõivevaldkonda, tuleb kehtestada asjakohased vormid eelnevaks konsulteerimiseks ja läbirääkimiseks sotsiaalpartneritega asjaomastes küsimustes. Kui selline seade puudutab kodanikuõigusi, tuleb kaasata ka organiseeritud kodanikuühiskond. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee toetab ettepanekut määrata kindlaks need riiklikud ametiasutused, kelle ülesanne on tagada uute eeskirjade piisav kontroll. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee on nõus, et kasulik on luua kontaktpunktid kõikides liikmesriikides, ja soovitab sellega seoses, et need oleksid kõigile huvitatud isikutele ligipääsetavad, et tagada nende tõhus toimimine ja edendada head koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komiteel on heameel ettepaneku üle kehtestada määrus andmealtruismiga tegelevatele organisatsioonidele ning nõustub reegliga, mille kohaselt peab sellistel organisatsioonidel olema mittetulundusühingu õiguslik olemus ja nad peavad teenima üldist huvi pakkuvaid eesmärke, olles sõltumatud ja autonoomsed teistest organisatsioonidest, kes taotlevad andmehalduses kasumit teenivaid eesmärke. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee peab eriti huvitavaks määruses sätestatud võimalust tunnistada andmeid haldavate ja vahetavate ühistute mudeli kasulikkust, eesmärgiga anda eelis kodanikele ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja vabade kutsete esindajatele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ühistu mudel võiks olla ka väga kasulik vahend neutraalseks ja jagatud andmehalduseks. Sellega seoses innustab komitee komisjoni ja liikmesriike toetama kodanikke ning VKEsid ja nende organisatsioone selliste algatuste elluviimisel, millega arendatakse välja vastastikuseid organisatsioone andmete haldamiseks ja vahetamiseks. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee on seisukohal, et isikuandmete, digitaalidentiteedi ja eraelu puutumatuse kaitse on andmehalduse põhiaspektid, mis on otseselt seotud inimväärikuse ja põhiõiguste järgimise küsimusega. Seepärast peab komitee ülioluliseks tunnustada isikuandmete omandiõigusi, et võimaldada Euroopa kodanikel kontrollida oma andmete kasutamist. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Komisjoni ettepanek

| 2.1. | Käesolevas arvamuses käsitletava komisjoni ettepaneku eesmärk on järgmine:






  i. | teha avaliku sektori andmed taaskasutamiseks kättesaadavaks olukordades, kus selliste andmete suhtes kehtivad teiste isikute õigused; |
| --- | --- | --- |

2.1.

i.

teha avaliku sektori andmed taaskasutamiseks kättesaadavaks olukordades, kus selliste andmete suhtes kehtivad teiste isikute õigused;

| ii. | lubada andmete jagamine ettevõtjate vahel; |
| --- | --- |

ii.

lubada andmete jagamine ettevõtjate vahel;

| iii. | lubada isikuandmete kasutamine kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega; |
| --- | --- |

iii.

lubada isikuandmete kasutamine kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega;

| iv. | lubada andmete kasutamine altruistlikel põhjustel. |
| --- | --- |

iv.

lubada andmete kasutamine altruistlikel põhjustel.

| 2.2. | Ettepanek täiendab direktiivi (EL) 2019/1024 avaandmete ja avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (avaandmete direktiiv), keskendudes avaliku sektori valduses olevale teabele, mille suhtes kohaldatakse teiste isikute õigusi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114 ning selle eesmärk on ühtlustada liikmesriikide õigus- ja haldusnorme, et tagada Euroopa Liidus andmete liikumine ühtlustatud õigusraamistikus, mis võimaldab tagada siseturu piisava konsolideerimise seoses avaliku sektori asutuste valduses olevate andmete levitamisega. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Määruse I peatükis määratakse selle kohaldamisala, täpsustades, et selles sätestatakse:






  i. | avaliku sektori asutuste valduses olevate teatavatesse kategooriatesse kuuluvate andmete liidusisese taaskasutamise tingimused; |
| --- | --- | --- |

2.4.

i.

avaliku sektori asutuste valduses olevate teatavatesse kategooriatesse kuuluvate andmete liidusisese taaskasutamise tingimused;

| ii. | teavitamis- ja järelevalveraamistik, mida kohaldatakse andmejagamisteenuste osutamise suhtes; |
| --- | --- |

ii.

teavitamis- ja järelevalveraamistik, mida kohaldatakse andmejagamisteenuste osutamise suhtes;

| iii. | altruistlikel eesmärkidel kättesaadavaks tehtud andmete kogumise ja töötlemisega tegelevate üksuste vabatahtliku registreerimise raamistik. |
| --- | --- |

iii.

altruistlikel eesmärkidel kättesaadavaks tehtud andmete kogumise ja töötlemisega tegelevate üksuste vabatahtliku registreerimise raamistik.

| 2.5. | II peatükis luuakse mehhanism teatavatesse kategooriatesse kuuluvate avaliku sektori andmete taaskasutamiseks, mille tingimuseks on teiste isikute õiguste austamine. Teiste isikute õiguste kaitse võib olla asjakohane eelkõige isikuandmete kaitse kaalutlustel, aga ka intellektuaalomandi õiguste ja ärisaladuse kaiste seisukohast. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Liikmesriigid peavad looma ühtse kontaktpunkti, mis toetaks huvitatud teadlasi ja innovaatilisi ettevõtjaid sobivate andmete leidmisel, ning looma struktuurid, mis toetaksid avaliku sektori asutusi piisavate tehniliste vahenditega ja teadlikku lähenemist sektori õigusraamistikule. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | III peatüki eesmärk on suurendada usaldust isikuandmete ja isikustamata andmete jagamise vastu ning vähendada ettevõtjatelt ettevõtjatele ja tarbijatelt ettevõtjatele suunatud andmejagamisega seotud tehingukulusid, luues andmejagamisteenuse valdkonnas tegutseda soovivatele üksustele teavituskorra ja nende tegevust reguleeriva raamistiku. Teenuseosutajad peavad täitma nõuet jääda neutraalseks seoses vahetavate andmetega. Nad ei tohi neid andmeid kasutada muudel eesmärkidel. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | IV peatüki eesmärk on hõlbustada üksikisikute või ettevõtete poolt vabatahtlikult üldiseks hüvanguks kättesaadavaks tehtud andmete altruistlikku jagamist. Eelkõige loob see andmealtruismiga tegelevatele organisatsioonidele võimaluse registreerida end ELis tunnustatud andmealtruismi organisatsioonina, et suurendada usaldust oma tegevuse vastu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Nähakse ette ka ühise Euroopa andmealtruismi nõusolekuvormi väljatöötamine, et vähendada nõusoleku saamise kulusid ja hõlbustada andmete ülekantavust. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V peatükis on sätestatud nõuded selliste pädevate asutuste toimimise kohta, kes on määratud jälgima ja rakendama andmejagamisteenuse osutajate ja andmealtruismiga tegelevate üksuste teavitamise raamistikku. Peatükk sisaldab ka sätteid, mille eesmärk on tõhusalt kaitsta üksikisiku õigusi ja eelkõige õigust esitada halduskaebus ja/või kasutada õiguskaitsevahendit sektori asutuste otsuste vastu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | VI peatükiga luuakse Euroopa Andmeinnovatsiooni Nõukogu, mis hõlbustab parimate tavade väljakujunemist liikmesriikide ametiasutustes, eelkõige seoses andmete taaskasutamise taotluste menetlemisega, andmejagamisteenuste osutajate teavitamisraamistiku järjepidevuse tagamisega ning andmete altruistliku kasutamisega. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | VII peatükk võimaldab komisjonil võtta vastu rakendusakte Euroopa andmealtruismi nõusolekuvormi kohta ning VIII peatükk sisaldab üleminekusätteid andmejagamisteenuse osutajate üldise loasüsteemi toimimise kohta ning lõppsätteid. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komisjoni ettepanek on asjakohane ja vajalik, sest digiandmete töötlemine, säilitamine ja jagamine on muutumas üha olulisemaks mitte ainult majanduslikus, vaid ka sotsiaalses ja kodanikuühiskonna perspektiivis, kaasates üksikisikud, haldusasutused ja ettevõtjad keerulisse ja sidusasse õigusraamistikku. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Digiandmete kõrgetasemeline kasutamine võib aidata välja töötada uusi tooteid ja tõhustada traditsioonilisi tootmisprotsesse, soodustada teadusuuringuid, võidelda kliima soojenemise vastu ning parandada energia- ja veevarude kasutamist, kaitstes inimeste tervist aina paremini. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Andmete tõhus ja otstarbekas kasutamine eeldab võimalust neid suurtes kogustes jagada ja vahetada, kasutades ära tehisintellektiseadmete andmetöötlusvõimsust selliste andmete töötlemisel ja kasutamisel üha suuremate ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks. Üks selline näide on andmete vahetamine haiguste varaseks tuvastamiseks piltdiagnostika abil. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pidevalt toodetavate, hangitavate ja edastatavate andmete suur keerukus ja tohutu kogus on sünnitanud ettevõtteid, organisatsioone ja asutusi, kes on spetsialiseerunud andmete haldamisele või nende vahendamisele nii kommertsmeetoditel kui ka üldise huvi loogika alusel, püüdes saavutada ühishüve (eriti teadusuuringute eesmärkidel). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Praeguses majanduslikus ja tehnoloogilises kontekstis on andmed suure väärtusega ja väga kasulik ressurss, millega kaasnevad asjakohased eetilised, majanduslikud ja poliitilised küsimused ning millel on väga oluline mõju konkurentsivõimele ja konkurentsile mitte ainult ettevõtete, vaid ka riikide vahel. Seepärast on asjakohane, et komisjon sekkub proportsionaalse ja selge õigusraamistiku kindlaksmääramisse avaliku andmehalduse jaoks, et kaitsta andmete nii majanduslikku kui ka strateegilist väärtust eri valdkondades, kus digiandmete omamise ja töötlemise oskus on oluline. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mis puutub tundlikesse andmetesse ja eriti terviseandmetesse, siis peab komitee vajalikuks välja kujundada ja laialt levitada häid toimivaid tavasid, nagu tava, mille on kasutusele võtnud Microsoft, kes on otsustanud teavitada oma kliente sellest, kui mõni valitsusasutus palub ettevõttel edastada neile klientide isikuandmeid. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee tunnistab ja hindab seda, et komisjoni ettepaneku põhieesmärk on luua tingimused, mis võimaldavad kodanikel, tarbijatel, füüsilisest isikust ettevõtjatel, vabade kutsete esindajatel ja ettevõtjatel (eeskätt väikestel ja mikroettevõtjatel) oma andmeid jagada, teades, et neid haldavad reguleeritud ja nõuetekohase järelevalve all olevad organisatsioonid, et edendada seeläbi usaldust ja sellise õigusraamistiku loomist, mis oleks täielikult kooskõlas Euroopa Liidu väärtuste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee tuletab meelde, nagu ta ka oma varasemates arvamustes on väljendanud, et andmehalduse ja tehisintellekti vahendite küsimuse käsitlemisel on vaja Euroopa õigusraamistikku, mis tagab algoritmide läbipaistvuse ja jälgitavuse, inimese kontrolli tehisintellekti tööriistade üle ja põhiõiguste austamise. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Samuti tuleb meeles pidada, et kui neid tehisintellekti tööriistu töökohal kasutusele võetakse, peab Euroopa Komisjon andma eeskirjad sotsiaaldialoogi ja läbirääkimiste tugevdamiseks, et eelnevalt saaks konsulteerida töötajate esindajatega, ning soodustama riiklike komiteede/seirerühmade loomist tehisintellekti vahendite levitamise jälgimiseks, kaasates kõik sidusrühmad: tarbijad, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kutseühingud, töötajate ja organiseeritud kodanikuühiskonna esindajad. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Samuti on oluline, et määrus sillutaks teed andmehaldusteenuste kasutamise üldtingimuste heakskiitmisele, nii et andmete edastamist või juurdepääsu käsitlevate lepingute tingimused, mis rikuvad ELi kaitsenõudeid, saaks kohtumenetluse kaudu tühistada. Seepärast soovitab komitee ühtlustada ja tugevdada nõusoleku põhimõtet, lihtsustades küpsistega nõustumise või neist keeldumise korda. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee leiab, et komisjoni ettepanek on kooskõlas aluslepingutes sätestatud proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõttega, sest selles töötatakse välja ja esitatakse eeskirjad, mis ei ohverda liigselt erahuvi andmete jagamise ja nende otstarbeka kasutamise eesmärgi seisukohast. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Seepärast on määrus, mille eesmärk on tagada ühetaolised eeskirjad, mis on samal ajal kohaldatavad kogu siseturul, kõige sobivam vahend, sest erinevad riikide eeskirjad oleksid ebaefektiivsed ja põhjustaksid Euroopa ettevõtjatele, eriti VKEdele, ülemääraseid nõuetele vastavuse kulusid, takistades andmete piisavat liikumist. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Valitud reguleerimisvahend on seega kõige sobivam, et ehitada üles Euroopa turgu, kus andmed saavad otstarbekalt liikuda tänu ühtsele õigusraamistikule, mis suudab tekitada usaldust kodanike, tarbijate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate seas seoses nende andmete piisava kaitsega, ning selleks, et soodustada ettevõtjate ning ka teadus- ja arendusasutuste arengu- ja kasvuvõimalusi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee toetab komisjoni eesmärki kohaldada käesolevas arvamuses käsitletud määrust haldusasutustele, avaliku sektori asutustele ja avalik-õiguslikele isikutele, nagu tehakse riigihangete puhul, et tagada tõendipõhise käsitusviisi abil piisav tõhusus ja lai kohaldamisala, hõlmates kõik avalikku sfääri kuuluvad subjektid, olenemata nende organisatsioonilisest vormist. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Sellest lähtudes on samuti proportsionaalne ja kooskõlas uute reeglite üldise käsitusviisiga mitte kohaldada määrust riigi osalusega äriühingute suhtes, arvestades nende organisatsioonilist mudelit, mis on üha enam inspireeritud äri- ja turumudelitest. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee toetab artiklis 6 sätestatut, mille kohaselt andmete taaskasutamist lubavad avaliku sektori asutused võivad võtta tasu selliste andmete taaskasutamise lubamise eest ning selline tasu peab olema mittediskrimineeriv, proportsionaalne ja objektiivselt põhjendatud ning ei tohi piirata konkurentsi. Sellega seoses tuleb rõhutada, et ettevõtjad, VKEd, mikro- ja väikesed organisatsioonid ning sotsiaalmajanduse organisatsioonid esitavad ametiasutustele palju andmeid. Neil andmetel võivad olla märkimisväärsed kulud, mille mõju, eriti VKEde jaoks, tuleks tasude kehtestamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee kiidab samuti heaks selle, et tasude arvutamise meetod tuleb eelnevalt avaldada ning see peab tingimata põhinema andmete haldamise ja jagamise kuludel, mitte teistsugusel, andmelitsentsiga sarnasel kulude kindlaksmääramise süsteemil. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee juhib tähelepanu vajadusele, et andmevahetus toimuks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 sätetele konkurentsi kahjustamise kohta. Eelkõige on oluline, et järgitaks komisjoni suuniseid horisontaalkoostöö kokkulepete kohta teabevahetuse vormis. Sellega välditaks seda, et teavet vahetavad üksused võivad häirida turu läbipaistvust, eelistades kokkumängu otseste konkurentide vahel, vähendades seeläbi konkurentsi tarbijate, väikeste ja mikroettevõtjate kahjuks ning moonutades turgudel ausat konkurentsi. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee toetab kindlalt selliste riiklike ametiasutuste määramist (artiklid 12 ja 20), kes vastutavad komisjoni kehtestatud uute eeskirjade järgimise asjakohase kontrollimise eest, ning on nõus omadustega, mis neil asutustel artikli 23 alusel peavad olema. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Andmebaaside asjakohatu kasutamise ärahoidmiseks riiklikul või Euroopa tasandil peaksid mitmesugused osalevad riigiasutused teostama järelevalvet andmete kasutamise üle, tehes omavahel ja Euroopa Komisjoniga koostööd. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Seoses andmealtruismiorganisatsioonidega ja selliste üksuste tunnustamise üldtingimustega kiidab komitee heaks kavandatava määruse sätte, et sellistel organisatsioonidel peab olema üldist huvi pakkuvaid eesmärke taotlevate mittetulundusühingute õiguslik olemus ning ennekõike peavad nad olema sõltumatud ja autonoomsed, eriti teiste organisatsioonide suhtes, kes taotlevad andmehalduses ärilisi või kasumit teenivaid eesmärke. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Sellised omadused ja nende üksuste jaoks spetsiaalse avaliku registri loomine rahuldavad piisavalt vajadust tagada läbipaistvus ning kaitsta kodanike ja ettevõtjate õigusi ja huve, mis iseloomustavad altruistlikku andmevahetust. Selle tulemusena saavutataks on kõigi sidusrühmade usalduse suurenemine. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komitee pooldab kindlalt igasse liikmesriiki kontaktpunkti loomise kasulikkust, nagu sätestatakse määruse ettepaneku artiklis 8. See kontaktpunkt peab olema kõigile huvitatud isikutele hästi ligipääsetav, et tagada selle tõhus toimimine ja edendada head koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Lisaks on eriti kiiduväärne, et määruse III peatükis viidatakse võimalusele luua andmeid haldavad ja vahetavad ühistud, eesmärgiga anda eelis kodanikele (töötajad, tarbijad, ettevõtjad) ning väikeettevõtetele ja üksikettevõtjatele, kes ei pääse suurtele andmetele ise ligi ega saa neid töödelda. Sellega seoses julgustab komitee komisjoni ja liikmesriike toetama VKEde organisatsioone, et teha ühiseid algatusi seda tüüpi vastastikuste organisatsioonide välja arendamiseks andmete haldamiseks ja vahetamiseks. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Ühistud ja muud koostöövormid tunduvad eriti sobivad kodanike- (töötajate, tarbijate, ettevõtjate) ja ettevõtetevahelise vahendustegevuse haldamiseks ning andmete vahetamiseks või jagamiseks, sest eelkõige ühistud võimaldavad andmesubjektide ja ühistu andmevaldaja – kelle omanikud on antud juhul need samad andmesubjektid – andmehalduse huvide kokkulangemist, ning need võiksid seega tagada osalusel põhineva juhtimise kodanike, ettevõtete ja ettevõtjate vahel, kus neil võiks olla nii andmepakkuja kui ka andmete kasutaja roll. See mehhanism võiks toetada seda usalduse ja avatuse õhkkonda, mis näib olevat Euroopa digitaalsel ühtsel turul hea andmehalduse hädavajalik tingimus. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Sellega seoses on komitee seisukohal, et vaja on tõhusat koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja kutseorganisatsioonidega. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Isikuandmete kaitse osas tuletab komitee meelde, et Euroopa õiguse kohaselt on eraelu puutumatuse kaitse ja inimväärikuse austamine inimese põhiõiguste ja teiste puutumatute õiguste lahutamatu osa. Siiski juhtub vahel, et nende õiguste piisavat kaitset ähvardab andmete moonutatud kasutamine pärast vabalt antud nõusolekut, mida ei saada alati piisavalt lihtsate menetluste abil. On ka tõsisemaid juhtumeid, kus andmeid varastatakse identiteedivargusega. Osa liikmesriikide kohtud on andmevargused korduvalt hukka mõistnud. Varguse tunnistamine tähendab isikuandmete omandiõiguse tunnustamist. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Seepärast soovitab komitee tunnustada Euroopa omandiõigusi digitaalsetele andmetele, et võimaldada inimestel (töötajad, tarbijad, ettevõtjad) kontrollida ja hallata oma andmete kasutamist või keelata nende kasutamine. Nii tehakse võimalikuks selge õiguspärasusega kollektiivhagide kasutamine, et takistada või kontrollida juurdepääsu inimeste andmetele ning hõlbustada nende andmete haldamist eesmärgiga luua Euroopa digitaalne turg. |
| --- | --- |

4.18.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT L 172, 26.6.2019, lk 56.

1

---

LISA

Sektsiooni arvamuse järgnev tekst asendati täiskogu istungil vastu võetud muudatusettepanekuga, kuid see kogus hääletamisel üle veerandi antud häältest:

| | 1.6. | Komitee toetab ettepanekut määrata kindlaks need riiklikud ametiasutused, kelle ülesanne on tagada uute eeskirjade piisav kontroll, ning tuletab sellega seoses meelde, et komisjoni ettepanekus käsitletud eeskirjade rakendamise eest võiksid hoolt kanda liikmesriikides juba tegutsevad andmekaitseasutused, tuginedes omandatud kogemustele, ilma et oleks vaja uusi asutusi moodustada. |
| --- | --- | --- |

1.6.

Komitee toetab ettepanekut määrata kindlaks need riiklikud ametiasutused, kelle ülesanne on tagada uute eeskirjade piisav kontroll, ning tuletab sellega seoses meelde, et komisjoni ettepanekus käsitletud eeskirjade rakendamise eest võiksid hoolt kanda liikmesriikides juba tegutsevad andmekaitseasutused, tuginedes omandatud kogemustele, ilma et oleks vaja uusi asutusi moodustada.

| 4.9. | Komitee toetab kindlalt selliste riiklike ametiasutuste määramist(artiklid 12 ja 20), kes vastutavad komisjoni kehtestatud uute eeskirjade järgimise asjakohase kontrollimise eest, ning on nõus omadustega, mis neil asutustel artikli 23 alusel peavad olema. Ilma et see piiraks liikmesriikide korraldusvabadust, tuletab komitee meelde, et juba tegutsevatel andmekaitseasutustel on selles valdkonnas märkimisväärne tehniline ja regulatiivne asjatundlikkus. Seepärast võiksid nad ise kanda hoolt komisjoni ettepanekus käsitletud eeskirjade rakendamise eest, ilma et oleks vaja uusi asutusi moodustada. |
| --- | --- |

4.9.

Komitee toetab kindlalt selliste riiklike ametiasutuste määramist(artiklid 12 ja 20), kes vastutavad komisjoni kehtestatud uute eeskirjade järgimise asjakohase kontrollimise eest, ning on nõus omadustega, mis neil asutustel artikli 23 alusel peavad olema. Ilma et see piiraks liikmesriikide korraldusvabadust, tuletab komitee meelde, et juba tegutsevatel andmekaitseasutustel on selles valdkonnas märkimisväärne tehniline ja regulatiivne asjatundlikkus. Seepärast võiksid nad ise kanda hoolt komisjoni ettepanekus käsitletud eeskirjade rakendamise eest, ilma et oleks vaja uusi asutusi moodustada.

Hääletuse tulemus

| Muudatusettepaneku (st punkti väljajätmise) poolt antud hääled: | 124 |
| --- | --- |
| Selle vastu antud hääled: | 94 |
| Erapooletud: | 27 |

Muudatusettepaneku (st punkti väljajätmise) poolt antud hääled:

124

Selle vastu antud hääled:

94

Erapooletud:

27

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/45

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Uus tarbijakaitse tegevuskava – tarbijate toimetulekuvõime parandamine, et edendada majanduse kestlikku taastumist““

(COM(2020) 696 final)

(2021/C 286/09)

| Raportöör: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Raportöör:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Kaasraportöör:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 218/2/24 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 14.1.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

218/2/24

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtab teadmiseks uue tarbijakaitse tegevuskava ja selles kavandatud 22 meedet ning leiab, et kava on võimalikult terviklik ja üksikasjalik. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on komisjoni jõupingutusi tunnustades siiski seisukohal, et tarbijakaitse tegevuskava peaks olema tõelise tarbijapoliitika strateegia tulemus või loogiline jätk. Kuna komisjoni viimane tarbijapoliitika strateegia pärineb 13. märtsist 2007 (perioodiks 2007–2013), on see nüüd täielikult aegunud. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kardab seepärast, et uut tarbijakaitse tegevuskava, nii nagu see on struktureeritud, võib vaadelda kui loetelu algatustest, mis on hajutatud ja mida on kohapeal raske ellu viia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lisaks on komitee seisukohal, et COVID-19 pandeemia vastu võitlemise meetmed peavad olema erilised ning et paljud neist on kiireloomulised, arvestades enneolematut tervise-, majandus- ja sotsiaalkriisi olukorda, ning tunneb huvi, kas neid meetmeid peaks kaasama tarbijakaitse tegevuskavasse, milles muide ei käsitleta piisaval määral praegust rasket olukorda. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Seda arvesse võttes ei saa komitee jätta meelde tuletamata, et tervishoiuliitu tuleb süvendada nii palju kui võimalik ning et tervishoiupoliitika ei ole liikmesriikide ainupädevus. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 168 tuleks õigeaegselt muuta, et viia see lähemale tarbijapoliitikat käsitlevale artiklile 169. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee nõuab, et siseturg, olenemata sellest, kas füüsiline või digitaalne, kujundataks välja võrdsetel alustel, ja et saavutatakse tarbijakaitse kõrge tase, nagu komitee on juba korduvalt nõudnud. Seepärast on vaja järgida horisontaalset lähenemisviisi, mis on integreeritud liidu muude poliitikavaldkondadega, et tagada tarbijate huvide arvessevõtmine valdkondlike poliitikameetmete kavandamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et tegevuskava keskkonnasäästlikumaks muutmise komponent on hädavajalik, ja tuletab meelde, et ta on toetanud Euroopa rohelist kokkulepet. Eelkõige kutsub komitee üles edendama kaupade suuremat kestlikkust, kestlikele toodetele juurdepääsu, puhast, ringlusel põhinevat ja senisest kliimasõbralikumat majandust ning toodete tõhusat kasutamist, samuti kavandatud aegumise vastast võitlust ning õigust kaupade ja toodete parandamisele. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee on siiski teadlik, et süsiniku jalajälje mõõtmiseks vajalike tööde puhul tuleb arvestada toodete olelusringi ja neid töid ei ole lihtne ellu viia. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Tarbijakaitse eeskirjad on vaja kohandada digimaailmaga. Uued probleemid, mida tekitavad sellised arenevad tehnoloogiad nagu tehisintellekt, asjade internet ja robootika, nõuavad praeguse kaitse tugevdamist. Neid tuleks käsitleda eelkõige tooteohutuse direktiivi läbivaatamise raames ning samuti tuleks teha kindlaks ja täita lüngad olemasolevates õigusaktides. See on ka põhjus, miks digiteenuste õigusakt ja digiturgude õigusakt on selle strateegia täiendamiseks hädavajalikud. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee nõuab, et tänu Euroopa toetusele saaksid osaleda ka kõik kodanikuühiskonna organisatsioonid (eelkõige tarbijaorganisatsioonid), arvestades nende rolli tegevuskava väljatöötamisel. Organiseeritud kodanikuühiskond, eelkõige tarbijaorganisatsioonid ja ettevõtjate esindajad, ning teised sotsiaalpartnerid peaksid arendama vastastikku kasulikke suhteid, et tagada laiem osalemine selle poliitika väljatöötamises ja rakendamises. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Seetõttu tuleks tegevuskava raames tugevdada tarbijate harimise ja koolitamise rolli, kuna need aitavad kaasa kõrgetasemelise kaitse tugevdamisele. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee on teadlik VKEde raskustest tegevuskava õnnestumisele kaasaaitamisel, eriti seoses tarbijate teadlikkuse suurendamise ja teavitamisega ning kestlike, ent suurema majandusliku väärtusega kaupade tarnimise ja teenuste osutamisega. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee juhib tähelepanu vajadusele pakkuda ettevõtjatele, eelkõige VKEdele rahalisi vahendeid, et täita tegevuskava nõudeid, eelkõige ajal, mil võitlus COVID-19 kriisiga on viinud ettevõtete investeeringute vähenemiseni digitaal- ja keskkonnasektoris. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Euroopa Komisjoni teatis

2.1.   Üldised küsimused

| 2.1.1. | Euroopa Komisjoni teatis hõlmab järgmist:






  — | selle eesmärk on tugevdada ELi institutsioonide, liikmesriikide ja sidusrühmade vahelise koostöö üldist raamistikku; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

—

selle eesmärk on tugevdada ELi institutsioonide, liikmesriikide ja sidusrühmade vahelise koostöö üldist raamistikku;

| — | selles järgitakse terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab mitut liidu poliitikavaldkonda; |
| --- | --- |

—

selles järgitakse terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab mitut liidu poliitikavaldkonda;

| — | selles rõhutatakse vajadust võtta lisaks muudele liidu algatustele teiste poliitikavaldkondade meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel arvesse tarbijakaitsenõudeid; |
| --- | --- |

—

selles rõhutatakse vajadust võtta lisaks muudele liidu algatustele teiste poliitikavaldkondade meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel arvesse tarbijakaitsenõudeid;

| — | selles nõutakse ELi ja liikmesriikide tihedat koostööd ning ELi teiseste õigusaktide tasandil välja töötatud tarbijakaitseraamistiku ülevõtmist, kohaldamist ja täitmise tagamist. |
| --- | --- |

—

selles nõutakse ELi ja liikmesriikide tihedat koostööd ning ELi teiseste õigusaktide tasandil välja töötatud tarbijakaitseraamistiku ülevõtmist, kohaldamist ja täitmise tagamist.

| 2.1.2. | Teatises nimetatakse 22 meedet, mis hõlmavad viit peamist prioriteetset valdkonda:






  — | rohepööre; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

—

rohepööre;

| — | digipööre; |
| --- | --- |

—

digipööre;

| — | tarbijate õiguste kaitse ja jõustamine; |
| --- | --- |

—

tarbijate õiguste kaitse ja jõustamine;

| — | teatavate tarbijarühmade erivajadused ning |
| --- | --- |

—

teatavate tarbijarühmade erivajadused ning

| — | rahvusvaheline koostöö. |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline koostöö.

| 2.1.3. | Teatises käsitletakse probleeme lähtuvalt vajadusest tagada võrdne ja õigeaegne juurdepääs vajalikele ja kättesaadavatele testidele, kaitsevahenditele, ravile ja tulevastele vaktsiinidele. Tarbijatele tuleb pakkuda täielikke tagatisi seoses põhiõiguste, meditsiinieetika järgimise, eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega kooskõlas asjaomase üldmäärusega. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Pandeemiale järgnenud ulatuslikud sotsiaalsed ja majanduslikud häired kujutavad endast probleemi ühiskonnale. Kuigi on oluline tagada tarbijakaitse kõrge tase, on teatavaid jätkuvaid väljakutseid, eelkõige seoses järgmisega:






  — | seaduse rakendamine, milles on sätestatud õigus turismiettevõtjatele makstud ettemaksete täielikule tagasimaksmisele; |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

—

seaduse rakendamine, milles on sätestatud õigus turismiettevõtjatele makstud ettemaksete täielikule tagasimaksmisele;

| — | tarbijatele suunatud petuskeemide, eksitavate turundusvõtete ja e-kaubanduse pettuste sagenemine; |
| --- | --- |

—

tarbijatele suunatud petuskeemide, eksitavate turundusvõtete ja e-kaubanduse pettuste sagenemine;

| — | tarbimisharjumuste muutumine, mis põhjustab eelkõige ühekordselt kasutatavate pakendijäätmete arvu suurenemist. |
| --- | --- |

—

tarbimisharjumuste muutumine, mis põhjustab eelkõige ühekordselt kasutatavate pakendijäätmete arvu suurenemist.

2.2.   Peamised prioriteetsed valdkonnad

| 2.2.1. | Rohepööre aitab kaasa kliimaneutraalsuse saavutamisele, loodusvarade ja elurikkuse säilitamisele ning vee-, õhu- ja pinnasereostuse vähendamisele. Kõigile tuleks tagada juurdepääs kestlikele toodetele. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Euroopa rohelise kokkuleppega nähakse ette terviklik strateegia, mille abil luua ELis õiglane ja jõukas ühiskond, rakendades kliimaneutraalset, ressursitõhusat, puhast ja ringlusel põhinevat majandusmudelit, nii et keskkonnajalajälg oleks väike. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Kaupade müügi direktiivi tuleks muuta, et soodustada kaupade parandamist ja muuta see tegelikuks õiguseks. Konkreetsete kaupade ja teenuste rühmade käsitlemiseks on kavandatud täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Tarbijaid tuleks paremini kaitsta teabe eest, mis ei vasta tõele või mis on esitatud segadust tekitaval või eksitaval viisil, jätmaks muljet, et mingi toode või ettevõte on tegelikust keskkonnahoidlikum (nn rohepesu). |
| --- | --- |

2.2.4.

2.3.   Digipööre

| 2.3.1. | Tarbijakaitsenormide ajakohastamist ja nende paremat täitmist käsitlev direktiiv ning digitaalse sisu direktiiv on olulised sammud, kuigi tehnoloogia arengu kiiruse tõttu on vaja täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Ei tohiks kasutada nn varjatud mustreid (dark patterns), teatavaid isikustamise tavasid, mis sageli põhinevad profiilianalüüsil, varjatud reklaami, pettust, valet või eksitavat teavet ega manipuleeritud tarbijahinnanguid. Samuti on vaja täiendavaid suuniseid seoses ebaausate kaubandustavade direktiivi ja tarbijaõiguste direktiiviga, sest tarbijaid tuleks internetis ja väljaspool internetti võrreldaval tasemel kaitsta ja õiglaselt kohelda. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Tehisintellekt toob kasu, kuid mõned selle kasutusviisid võivad rikkuda tarbijate õigusi. Komitee juhib tähelepanu sellele, et vastavalt isikuandmete kaitse üldmääruse artiklile 22 on andmesubjektidel õigus nõuda inimesepoolset sekkumist, kui automatiseeritud töötlemisel põhinev otsus neid märkimisväärselt mõjutab. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Uue tarbijakaitsealase koostöö määrusega tugevdatakse veebisuutlikkust, koostöömehhanisme ja jälitusteabe kogumise süsteemi, et tegeleda ELi tarbijakaitsenormide laiaulatuslike rikkumistega, tagada tarbijakaitse ühtlane tase ja määrata ettevõtjate teenindamiseks ühtsed kontaktasutused. |
| --- | --- |

2.3.4.

2.4.   Tarbijate erivajaduste rahuldamine

| 2.4.1. | Tavaliselt eeldatakse, et tarbijad on tehingu nõrgem pool, mistõttu vajavad nende huvid kaitset. Teatavad tarbijarühmad võivad siiski olla eriti haavatavad ja vajada seetõttu eri kaitsemeetmeid. Seda haavatavust võivad mõjutada sotsiaalsed asjaolud või eriomadused, nagu vanus, sugu, tervis, digitaalne kirjaoskus, arvutusoskus või rahaline olukord. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Praegusel ajal valmistab erilist muret paljude ELi leibkondade suurenev rahaline haavatavus. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Nimetatud läbivaatamise eesmärk oleks ka vältida diskrimineerivaid olukordi krediiditeenustele juurdepääsul. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.3.1. | Eakatel ja puuetega inimestel on tarbimise vallas oma erivajadused. Oluline on tagada, et kooskõlas toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetega oleks selge, kasutajasõbralik ja ligipääsetav teave neile kättesaadav nii internetis kui ka väljaspool seda. |
| --- | --- |

2.4.3.1.

| 2.4.3.2. | Õiglase ja mittediskrimineeriva lähenemise puhul digipöördele tuleks võtta arvesse eakate, puuetega ja üldisemalt internetiühenduseta tarbijate vajadusi, kes võivad end digitaalsete tööriistade kasutamisel ebamugavamalt tunda. |
| --- | --- |

2.4.3.2.

| 2.4.3.3. | Lapsed ja alaealised puutuvad eelkõige kokku eksitavate või agressiivsete veebikaubandustavadega ning sellele probleemile tuleb leida lahendused. Lisaks tuleks lapsi kaitsta olemasolevate ohtlike toodete ja tooteriskide eest, mistõttu ajakohastatakse ohutusnõudeid teatavate lastele mõeldud toodete suhtes kohaldatavate standardite osas. |
| --- | --- |

2.4.3.3.

| 2.4.3.4. | Diskrimineerimise ohtu võivad mõnikord suurendada teatavate kaupade tarnijate ja teenuste osutajate kasutatavad algoritmid, mis võivad levinud kultuuriliste või sotsiaalsete ootuste tõttu olla moodustatud selliselt, et neis esineb teatavat kallutatust. |
| --- | --- |

2.4.3.4.

2.5.   Tarbijakaitse ülemaailmses kontekstis

| 2.5.1. | On oluline, et EL demonstreeriks rahvusvahelisel tasandil oma kõrgetasemelist tarbijakaitset kui Euroopa väärtust ja mudelit. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Impordi ohutuse tagamine ja ELi tarbijate kaitsmine kolmandate riikide ettevõtjate ebaausate äritavade eest ELis nõuab tõhusamaid meetmeid liidusisese tugevama turujärelevalve näol ja liidu partnerriikide ametiasutustega tehtava koostöö tihendamist. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Mitmepoolne koostöö aitab edendada rahvusvahelisel tasandil kõrgetasemelist tarbijakaitset ja tooteohutust ning kaitsta tarbijaid kogu maailmas. |
| --- | --- |

2.5.3.

2.6.   Juhtimistegurid

| 2.6.1. | Tegevuskavas esitatakse meetmed, mille eesmärk on edendada tarbijapoliitika prioriteetseid valdkondi, millega EL ja liikmesriigid võiksid järgmise viie aasta jooksul ja pärast seda tegeleda. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Selline uus visioon koostööst ELi ja riiklike poliitiliste prioriteetide saavutamisel eeldab uut tõhustatud koostöö raamistikku, mis suudaks viia konkreetsete tegudeni. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Komisjon peab korrapäraseid arutelusid Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega. Komisjon teeb samuti tihedat koostööd liikmesriikide ametiasutustega, et tagada meetmete tihe koordineerimine ja asjakohaste kättesaadavate vahendite parim võimalik kasutus. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | Selle tööga peaks kaasnema tihe ja tulemuslik koostöö peamiste sidusrühmadega, sealhulgas tarbijaorganisatsioonide ning tööstus- ja akadeemiliste ringkondadega. Tugevad tarbijaorganisatsioonid on nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil olulised partnerid tegevuskava raames tehtava töö kavandamisel ja tarbijateni jõudmisel. |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.6.5. | Seetõttu võtab komisjon järgmised meetmed:






  — | loob uue tarbijapoliitika nõuanderühma; |
| --- | --- | --- |

2.6.5.

—

loob uue tarbijapoliitika nõuanderühma;

| — | uuendab 2021. aastal tarbijatingimuste tulemustabelit. |
| --- | --- |

—

uuendab 2021. aastal tarbijatingimuste tulemustabelit.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Seoses tervisealase kriisiga julgustab komitee komisjoni ja liikmesriike jätkama jõupingutusi elanikkonna vaktsineerimiseks ning Euroopa vaktsineerimisstrateegia kättesaadavaks tegemiseks kõigile kodanikele sotsiaalses ja majanduslikus mõttes. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Oluline on suurendada tarbijate mõjuvõimu ja kaasata nad majandusse ning muuta nad jätkusuutliku taastumise võtmeosalisteks, tugevdades seeläbi ELi majanduse ja ühtse turu konkurentsivõimet. Olulised on uued ärimudelid, mis võimaldavad kaupade ja teenuste tõhususe ja kestvuse optimeerimist. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tarbijad peaksid olema olulised osalejad rohepöördes, edendades säästvat tootmist ja tarbimist. Kõik tooted peaksid olema ohutud, kättesaadavad, taskukohased ja juurdepääsetavad, eelkõige seoses nende säilivusaja, vastupidavuse, parandatavuse ja ringlussevõetavuse edendamisega. Komitee on juba väljendanud oma toetust kavandatud aegumise ja toodete vastupidavuse reguleerimisele, k.a tarkvara osas. Kavandatud meetmed on üldiselt horisontaalsed ega ole seotud konkreetselt tarbijate kaitsmisega. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kõnealusesse rohepöördesse tuleks kaasata VKEd, suurendamata liiga palju vastavat halduskoormust. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee on kindlalt otsustanud tegutseda aktiivselt rohe- ja digipöörde nimel, toomata kaasa sotsiaalset tõrjutust, vältides haavatavate tarbijate jaoks kahel lähenemisel põhinevat korda ning diskrimineerivaid olukordi, mis piiravad valikut ja juurdepääsu kaupadele ja teenustele, nagu rasedatele krediiditeenustele juurdepääsu keelamine võimalike tulude kaotuste tõttu ja üksikemade väljajätmine teatavatest finantsteenustest. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Perede, sealhulgas üksikvanemate ja samasooliste paaride rahalise haavatavuse kõrvaldamiseks tuleks võtta toetavaid meetmeid, eriti seoses võlgadega. Komitee on oma arvamustes väljendanud korduvalt toetust kodumajapidamiste ülemäärase võlakoormuse reguleerimisele. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Horisontaalsete meetmete raames peaks komisjon tegutsema energiaostuvõimetuse vallas ja vältima olukordi, mis võivad kaasa tuua sotsiaalse tõrjutuse. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee loodab, et komisjon asub niipea kui võimalik tegelema tooteohutust, tarbijakrediiti, tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust, tarbijate õigusi ja ebaausaid kaubandustavasid käsitlevate direktiivide läbivaatamisega. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komiteel on tarbijate kollektiivsete huvide kaitsmise esindushagisid käsitleva direktiivi suhtes suured ootused ja ta loodab, et see direktiiv võetakse üle viisil, mis on kooskõlas liikmesriikide õigusraamistikega. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee nõustub eesmärgiga anda tarbijatele vahendid rohepöördel aktiivsema osa täitmiseks. Ei piisa sellest, et ettevõtted tegelevad muudatuste ja uuendustegevusega; turg peab nende muudatustega leppima ja muutuma, et majandus toimiks senisest ringluspõhisemalt: kestlikumate (tõenäoliselt kallimate) toodete tarbimine, soovitud ökodisaini võimaldatud toodete suurem vastupidavus ja parandatavus (ökoloogilistel kriteeriumidel põhinevate toodete väljatöötamine) ning loodusvarade kasutamise tõhustamine. Samuti tuleks arvesse võtta transpordi rolli rohepöörde kontekstis. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Oluline on edastada sõnum, et keskkonna eest peame hea seisma me kõik: ettevõtjad, kes rakendavad kestlikumaid meetmeid ja tavasid, teavitavad ja koolitavad tarbijaid, ning selleks, et nende meetmete tõhusust tagada, tarbijad, kes peavad samuti omandama säästvad harjumused ja käitumise. Seoses Euroopa VKEde jaoks tekkida võivate lisakuludega, mida mõõdetakse mõjuhinnangu raames tehtava VKE testiga (mis on algatuse „Small Business Act“ lahutamatu osa), tuleks selle mehhanismi raames tagada nende leevendamine, mis hõlmab ka pidevat konsulteerimist VKEde esindajatega. Tuleb kehtestada mehhanismid ja vahendid, mis võimaldavad VKEdel oma teadmisi ajakohastada ja uuendada. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee peab oluliseks tõhustada võitlust ebaõiglaste veebipõhiste kaubandustavade vastu, mille puhul ei austata tarbijate ega kõigi teiste tootetsüklis osalevate ettevõtjate õigusi. Komitee kinnitab, et kõike, mida füüsilises maailmas (väljaspool internetti) käsitatakse kuritarvitusena, tuleks digitaalses maailmas (internetis) samamoodi käsitada. Uued kuritarvitamise vormid võrguvälises maailmas, nagu ettevõtete järelevalvestrateegiad ja nn varjutud mustrid, nõuavad veelgi tugevama kaitse arendamist. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Oluline on tugevdada IT-, inim- ja muid ressursse, mis aitavad võidelda digipettuste vastu. Oma laialdase leviku tõttu muudavad digipettused ametiasutuste tegevuse palju keerulisemaks, sealhulgas juhtudel, kui rünnatakse rahvatervist (näiteks ebaseaduslike uimastite veebipõhise ostmise vormis). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Meetmete 8, 9 ja 10 eesmärk on säilitada tasakaal turvalisuse ja vajaliku paindlikkuse vahel, et mitte takistada innovatsiooni ning tehnoloogia ja majanduse arengut. Oluline on töötada koos Hiinaga välja tooteohutuse alane tegevuskava ja suurendada toetust ELi partnerriikidele, sealhulgas Aafrika riikidele regulatiivse suutlikkuse ja tehnilise abi tõhustamiseks. Oluline on kaitsta toodete autentsust (ja lisaks kaubamärgiõigusi), kuna tunnistatakse, et teatavates kolmandates riikides on märkimisväärne hulk võltsitud ja järeletehtud tooteid. Originaaltooted väärivad kvaliteedi, mugavuse ja maine huvides tarbijate suurt tähelepanu ja elavat huvi. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komitee soovitab võtta vastu kvalitatiivse ja kvantitatiivse hindamismeetodi. Oluline on hinnata, kas ELi direktiive rakendatakse õigeaegselt kooskõlas teiseste õigusaktide sätete ja parema õigusloome põhimõtetega. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee märgib suurenevat lõhet strateegiate (nt Euroopa roheline kokkulepe üldiselt ja „Talust taldrikule“ või eelkõige uus tarbijakaitse tegevuskava) ja üksikasjalikumate regulatiivsete (või mitteregulatiivsete) algatuste vahel, mille abil tuleks need strateegiad ellu viia. Komitee rõhutab, et tarbijakaitse tegevuskava ambitsioonid rohelise kokkuleppe eesmärkide rakendamisel peavad olema selle individuaalsete jätkualgatuste rakendamisel sidusad. |
| --- | --- |

3.16.

4.   COVID-19 kriis

| 4.1. | Praegune pandeemiakriis on tabanud rängalt kõiki inimesi ja avaldanud märkimisväärset mõju meie elu paljudele aspektidele. Ta on kaasa toonud liikmesriikide peamiste prioriteetide muutumise, mis on osutunud äärmiselt kahjulikuks tarbijatele, kes on kogenud oma õiguste põhjendamatut piiramist, ilma et oleks tugevdatud olemasolevaid mehhanisme ega kehtestatud mehhanisme uute olukordadega toimetulekuks, mis tagaksid nende finantskaitse. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Selleks et ennetada võimalikke tagajärgi tarbijatele, on pandeemiakriisist saadud õppetundidele tuginedes oluline püüda tulevikus tugevdada tarbijakaitset tervishoiu, energeetika, side, finantsteenuste, lennunduse ja reisijate õiguste, pakettreiside, järelevalve, toidu ja digitaalteenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Teiselt poolt on kriis soodustanud kõige haavatavamatele suunatud ebaausate kaubandustavade levikut ning on teatud aja jooksul lisaks teatavate toodete ja isikukaitsevahendite varude ammendumisele kaasa toonud ka väga kõrged ja spekulatiivsed hinnad. Pidades silmas kriisi uut puhangut, nõuab see olukord taas järelevalveasutustele suurema tähelepanu pööramist ja ressursse. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee peaks julgustama selleteemalise omaalgatusliku arvamuse koostamist, et abistada komisjoni kõnealuste meetmete määratlemisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Muud käsitlemist väärivad valdkonnad, mis jäid hõlmamata uude tarbijakaitse tegevuskavasse või mida on selles käsitletud kaudselt

5.1.   Rahvatervise juhtimine liikmesriikides

On asutud tegema esimesi samme Euroopa tervishoiuliidu loomiseks. Koroonaviiruse kriis näitab, et EL peab rahvatervise valdkonnas etendama palju aktiivsemat rolli, et kaitsta kõigi Euroopa kodanike tervist vastupanuvõimelisemate tervishoiusüsteemide ja tugevama terviseohutuse raamistiku kaudu.

5.2.   Finantsteenused

Tarbijakrediididirektiivi läbivaatamise raames on oluline rõhutada maksete peatamise mehhanismi ja sellise integreeritud lähenemisviisi loomist, mis kaitseb tarbijate huve, olenemata krediidi laadist. Euroopa tasandil on oluline hinnata eraisikute maksejõuetuse mehhanismi, võttes arvesse vajadust vältida praegu tarbijatele pakutava kaitse vähenemist.

5.3.   Turism, vaba aja veetmine ja lennureisijate õigused

Oluline on luua, tugevdada või muuta tarbijate õigusi ja luua Euroopa vahendid, et kaitsta tarbijate huve nimetatud valdkondades. See on ka ideaalne võimalus vaadata tarbijakaitse läbi asjakohase finantskaitsesüsteemi abil, mis kaitseb reisijaid likviidsusprobleemidest tuleneva riski eest või lennuettevõtja maksejõuetuse korral piletite hüvitamise ja vajaduse korral kodumaale toimetamise osas.

5.4.   Eluasemed

On vaja luua integreeritud Euroopa eluasemeprogramm, mis hõlmab erinevaid valdkondi, nagu keskkond, energeetika, finantsteenused, lepingulised õigused ja tervishoid, et luua Euroopa tarbijatele õigus juurdepääsule inimväärsele ja pikaajaliselt taskukohasele eluasemele. Soodustada tuleks keskkonnahoidlike elamute (nt passiivmajade) ehitamist. Ringmajanduse põhimõtete kohaldamine hoonete renoveerimisel vähendab ehitusmaterjalidega seotud kasvuhoonegaasiheidet hoonetes. Renoveerimine võib avada arvukalt võimalusi ja tuua pikas perspektiivis ulatuslikku sotsiaalset, keskkonnaalast ning majanduslikku kasu.

5.5.   Energeetika

Tarbijate õigusi tuleks tugevdada taastuvenergia, omatarbimise ja turutariifide poliitika rakendamise tasandil ning tagada, et ühtegi tarbijat ei diskrimineerita ega jäeta ühenduseta, mis takistab tal saada osa tõeliste alternatiivsete energialahenduste kasutuselevõtust.

| 5.6. | On vaja paremini määratleda ja tugevdada digitaalsete platvormide vastutust nii seoses tooteohutuse kui ka veebilepingute vahendamisega seotud vastutusega. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Oluline on kehtestada veebiplatvormide jaoks selge vastutuse struktuur, sealhulgas asjakohased meetmed, et võidelda pettusel põhinevate, ebaausate ja eksitavate kaubandustavade vastu ning nõuetele mittevastavate toodete ja ohtlike kaupade ja teenuste müügi vastu veebiplatvormide kaudu. Sellega seoses on oluline tugevdada koostööd komisjoni ja riikide ametiasutuste vahel, et võidelda selliste ebaausate tavade vastu. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Tarbijatele ohtlike toodete otsemüük tuleks peamiselt nende keemilise koostise tõttu katkestada või seda tuleks piirata. Komitee väljendab heameelt süsteemi Safety Gate kasutuselevõtu üle ELi ohtlike tarbekaupade kiirhoiatussüsteemina. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Tugevdada tuleks kaitset nn OTT-teenuste valdkonnas, mida endiselt ei reguleerita enamikus siseriiklikes õigusnormides ega ka Euroopa elektroonilise side seadustikus. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Tarbijakaitsepoliitika edasiarendamisega tugevdab EL oma majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Ilma et see piiraks poliitilisi valikuid, millest ta oma üldises visioonis juhindub, peab EL rakendama teatavat arvu kodanikele senisest lähemal olevaid meetmeid ja programme, mis eeldab Euroopa tarbijakeskuste võrgustiku ja tarbijakaitsealase koostöö võrgustiku tugevdamist kõigi riiklike ametiasutuste osalusel. |
| --- | --- |

5.10.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

LISA

Täiskogu lükkas järgmise muudatusettepaneku tagasi, kuigi see kogus hääletamisel enam kui veerandi häältest (kodukorra artikli 59 lõige 3).

Punkt 1.13

Välja jätta:

| | 1.13 | Komitee juhib tähelepanu vajadusele pakkuda ettevõtjatele, eelkõige VKEdele rahalisi vahendeid, et täita tegevuskava nõudeid, eelkõige ajal, mil võitlus COVID-19 kriisiga on viinud ettevõtete investeeringute vähenemiseni digitaal- ja keskkonnasektoris. |
| --- | --- | --- |

1.13

Komitee juhib tähelepanu vajadusele pakkuda ettevõtjatele, eelkõige VKEdele rahalisi vahendeid, et täita tegevuskava nõudeid, eelkõige ajal, mil võitlus COVID-19 kriisiga on viinud ettevõtete investeeringute vähenemiseni digitaal- ja keskkonnasektoris.

Motivatsioon:

| | punktis esitatud praegusest sõnastusest ilmneb, et põhiliste tarbijakaitsenõuete täitmiseks peaksid ettevõtjad saama avaliku sektori toetust. On ütlematagi selge, et sellised kavad lähevad tulunduslikus majandussüsteemis liiga kaugele ja on vastuolus sellise süsteemi toimimise põhinõuetega. Tarbijakaitse on kohustus, mitte luksus ega võimalus, mida tuleb pakkuda, makstes selle eest avaliku sektori rahaga. |
| --- | --- |

punktis esitatud praegusest sõnastusest ilmneb, et põhiliste tarbijakaitsenõuete täitmiseks peaksid ettevõtjad saama avaliku sektori toetust. On ütlematagi selge, et sellised kavad lähevad tulunduslikus majandussüsteemis liiga kaugele ja on vastuolus sellise süsteemi toimimise põhinõuetega. Tarbijakaitse on kohustus, mitte luksus ega võimalus, mida tuleb pakkuda, makstes selle eest avaliku sektori rahaga.

Hääletustulemus:

| Poolt: | 64 |
| --- | --- |
| Vastu: | 139 |
| Erapooletuid: | 35 |

Poolt:

64

Vastu:

139

Erapooletuid:

35

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/53

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa ravimistrateegia““

(COM(2020) 761 final)

(2021/C 286/10)

| Raportöör: | Martin SCHAFFENRATH |
| --- | --- |

Raportöör:

Martin SCHAFFENRATH

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 232/1/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 14.1.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

232/1/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt eelkõige Euroopa Komisjoni kavatsuse pärast tagada uue Euroopa ravimistrateegiaga lisaks ravimitööstuse konkurentsivõime edendamisele ohutute, kvaliteetsete ja taskukohaste ravimitega varustamine ning liikmesriikide tervishoiusüsteemide rahaline jätkusuutlikkus. Uutel ühistel Euroopa lähenemisviisidel on keskne roll eelkõige järgmistes valdkondades:






  — | ravimite kättesaadavus ja juurdepääs neile; |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

ravimite kättesaadavus ja juurdepääs neile;

| — | riiklike tervishoiusüsteemide taskukohasus ja rahaline jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

—

riiklike tervishoiusüsteemide taskukohasus ja rahaline jätkusuutlikkus;

| — | teadusuuringute ja innovatsiooni edendamine Euroopa ravimitööstuse konkurentsivõime tugevdamiseks; |
| --- | --- |

—

teadusuuringute ja innovatsiooni edendamine Euroopa ravimitööstuse konkurentsivõime tugevdamiseks;

| — | vastupidavate ja läbipaistvate tarne- ja tootmisahelate tugevdamine; |
| --- | --- |

—

vastupidavate ja läbipaistvate tarne- ja tootmisahelate tugevdamine;

| — | rohelise kokkuleppe eesmärkide (1) tõhus rakendamine tänu ravimitööstuse kliimaneutraalsusele. |
| --- | --- |

—

rohelise kokkuleppe eesmärkide (1) tõhus rakendamine tänu ravimitööstuse kliimaneutraalsusele.

| 1.2. | Praegune COVID-19 pandeemia näitab, kui oluline on Euroopa kooskõlastatud lähenemine. Seetõttu rõhutab komitee ühiste strateegiate tähtsust ravimite väljatöötamise ja arenduse ning hinnakujunduse valdkonnas, eriti kui tegemist on kõrge riskiastmega toodetega ja kui tootjate investeeringutasuvus ei ole tagatud. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee rõhutab, et kõik ELi tasandi poliitilised meetmed peavad järgima liikmesriikide pädevusi ja subsidiaarsuse põhimõtet vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõikele 7, et arvestada erinevalt korraldatud riiklike tervishoiusüsteemidega ja mitte neid rahaliselt destabiliseerida. See on eriti oluline hinnakujunduse ja hüvitamise küsimustes, mille eest vastutavad ainult liikmesriigid. Kuid killustatuse ja ebavõrdsuse vältimiseks on oluline tagada informatsiooni, teadmiste ja parimate tavade pidev jagamine ELi tasandil. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee märgib, et praegustes raamtingimustes on Euroopa ravimisektor viimastel aastatel arenenud suunas, mis on mõnel juhul viinud erinevate stiimulite süsteemide väärkasutamiseni, osutunud mitmes mõttes läbipaistmatuks ja keskendunud kõrge kasumimarginaaliga ärivaldkondadele. Samuti on see viinud osalt liigsete hinnanõudmisteni. Seepärast on komitee arvates vaja ravimite kehtiv õigusraamistik läbi vaadata ja seda kohandada ning siduda see rohkem taskukohasuse ja kättesaadavusega seotud tingimustega. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab eriti toimiva, õiglase ja tõhusa siseturu keskset rolli, kus ühelt poolt edendatakse ja tasustatakse tõelist meditsiinilist innovatsiooni, millel on tegelik lisaväärtus tervishoiule, ja teiselt poolt tugevdatakse konkurentsi õiglase ja taskukohase hinnaga ravimite kättesaadavuse nimel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Uuendusliku teadus- ja arendustegevuse kui Euroopa ravimitööstuse ülemaailmse konkurentsivõime aluse edendamise huvides toetab komitee iseäranis intellektuaalomandi kaitse õigusraamistiku kavandatavat ühtsustamist ja selle järjepidevat rakendamist liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Seoses vastupidavamate tarne- ja tootmisahelatega, et tugevdada Euroopa strateegilist autonoomiat ja vältida tarneraskusi, soovitab komitee lähenemisviisi, mis hoiaks tasakaalu tootmiskohtade suurema mitmekesistamise ning tootmise järk-järgult, osaliselt ja samal ajal jätkusuutlikult Euroopasse tagasitoomise vahel. Võimalikke rahalisi ja maksustiimuleid liikmesriikide tasandil ning nende tõhusust tuleks ELi tasandil ühiselt arutada ja analüüsida. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee pooldab ka Euroopa ravimialast teadus- ja arendustegevust stimuleeriva süsteemi, ennekõike pediaatrias kasutatavate ravimite ja harvikhaiguste ravimite õigusraamistiku kavandatavat läbivaatamist. Tulevastes strateegiates tuleb eelkõige keskenduda suurele vajadusele sobivate ravimeetodite järele laste vähkkasvajate valdkonnas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee arvates tuleb ravimite õigusraamistiku läbivaatamisel ja kõigi tulevaste ELi tasandi algatuste puhul esmajoones lähtuda läbipaistvuse põhimõttest, et luua üldistes huvides tõelist lisaväärtust. Lisaks tootja kulutustele puudutab see ka riiklike vahendite eraldamist teadus- ja arendustegevuseks, stiimulite kasutamist jms. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee väljendab heameelt ja toetust seoses Euroopa Komisjoni toetatud liikmesriikide algatustega innovaatiliste ja kallite ravimite ühiseks soetamiseks, et tagada riiklike tervishoiusüsteemide finantsiline jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee tunnistab geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite positiivset rolli taskukohaste ravimite kättesaadavuse osas ja nende tähtsust tervishoiusüsteemide jätkusuutlikul rahastamisel ning panust vastupidava ja strateegiliselt sõltumatu Euroopa ravimituru seisukohast. Komitee toetab selliseid meetmeid, mis viivad geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite turu tulevikukindla kujundamiseni, nagu näiteks avalike hangete kontekstis majanduslikult soodsaima pakkumuse kriteeriumide kasutamine ja hankemenetlused, mille tulemusel valitakse mitu võitjat, arvestades seejuures keskkonna- ja sotsiaalkaitseaspekte. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee manitseb ettevaatlikkusele lubade kiirendatud väljastamisel puudulike tõendite ja tegelikes tingimustes saadud andmete laialdasema kasutamise põhjal, kui tegemist ei ole piiriülese tervishoiukriisiga. Kindlasti tuleb ära hoida riski nihutamine patsientide kahjuks müügiloa andmise eelsest etapist sellele järgnevasse etappi. Seega tuleks andmed ja uuringute tulemused järjepidevalt avaldada, et tagada tõhus järelevalve pärast müügiloa saamist. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | 18. novembril 2020. aastal avaldatud aruande „Health at a Glance: Europe“ („Tervisest kokkuvõtlikult: Euroopa“) (2) kohaselt suurenesid tervishoiukulud liidu kõigis 27 liikmesriigis ajavahemikus 2013–2019 keskmiselt 3,0 % aastas, ulatudes 2019. aastal 8,3 %ni SKPst. Isegi kui see osakaal on arenenud vastavalt liikmesriikide majanduskasvule, on praeguse COVID-19 pandeemia käigus oodata märkimisväärset kasvu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nagu on juba rõhutatud nõukogu 2016. aasta järeldustes (3) ja Euroopa Parlamendi algatusraportis ravimite kättesaadavuse parandamise võimaluste kohta, (4) avaldavad tõusvad ravimihinnad riiklikele tervishoiusüsteemidele üha suuremat survet. Seetõttu tuleb Euroopa Liidu keerukas ravimisüsteemis taastada tasakaal lubade väljastamise ja innovatsiooni edendavate meetmete vahel, et tagada võrdne juurdepääs ravimitele kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Eelkõige seavad äsja heakskiidetud ravimeetodite tõusvad hinnad ohtu ravimieelarve stabiilsuse ja seega ka ravimite kättesaadavuse patsientide jaoks (5). Seoses sellega on komitee eriti kriitiline tugeva klastrite moodustumise suhtes (nt vähiraviga seoses) põhjalikult uuritud valdkondades, mis kattuvad suuresti tootjate olemasolevate portfellidega. Seetõttu tuleb klastrite kaotamiseks leida tõhusad lahendused ning ravimeetodid peaksid olema taskukohased ja sellest tulenevalt kõigile patsientidele võrdselt kättesaadavad. Selleks on vaja suunata teadus- ja arendustegevus valdkondadesse, kus eksisteerib reaalne rahuldamata meditsiiniline vajadus, nt harvikhaigused või harva esinevad lastevähiliigid. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Juba Euroopa intellektuaalomandi tegevuskava koostamise tegevuskavas (6) rõhutatakse, et liidul on intellektuaalomandi kaitseks tugev õiguslik raamistik. Seetõttu peaks selle süsteemi iga muudatusega kaasnema tõendipõhine mõjuhinnang, et teha üksnes vajalikke muudatusi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Patentide, täiendava kaitse tunnistuste ja andmete ainuõiguslikkuse eesmärk on luua stiimuleid teadusuuringute edendamiseks uutes valdkondades. Ravimistrateegia edasiarendamisel on oluline võtta suund sotsiaalsele lisaväärtusele. Tähelepanu keskmes peaks olema tõhusate, ohutute ja taskukohaste ravimite kättesaadavus ja neile juurdepääs kõikide patsientide jaoks, mis oleks kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambas määratletud õigusega asjakohasele tervishoiule (7). See kehtib lisaks uudsete, patenteeritud ravimite pakkumisele ka geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite kättesaadavuse kohta. Toimival ja õiglasel ühtsel turul on seega keskne roll. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Komitee toetab samuti täiendava kaitse tunnistuste õigusraamistiku ühtlustamist, et muuta loa andmise menetlus ühtsemaks ja kõrvaldada rakendamise killustatus liikmesriikides. Arvestades täiendava kaitse tunnistuste sotsiaalset mõju, tuleb tagada, et selles kontekstis keskselt loodav asutus alluks Euroopa Liidu institutsioonidele. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Komitee on väga mures võimaluse pärast pikendada ainuõigusi ja tugevdada veelgi intellektuaalomandi õigusi seoses ravimituruga. Selleks et taskukohane ravi oleks patsientidele jätkuvalt kättesaadav, ei tohi geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite väljatöötamine ja turule toomine muuta hinnakonkurentsi raskemaks. Seetõttu on oluline vältida toote mitmekordset kaitset erinevates liikmesriikides või mitme patendi kaudu (patent slicing), eriti kuna pole tõendeid selle kohta, et intellektuaalomandi tugev kaitse edendaks innovatsiooni ja tootlikkust (8). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Eriti arvestades praegust poliitilist arutelu, mis käsitleb tootmiskohtade tagasitoomist Euroopasse, et tagada tarnekindlus, tuleb väga hoolikalt analüüsida intellektuaalomandi õigusraamistiku muutmist. Nn võltsimisvastase direktiivi 2011/62/EL (9) mõju hinnangu kohaselt pärineb valdav osa geneeriliste ravimite toimeainetest Indiast ja Hiinast, samas kui uute patenteeritud ravimite toimeaineid toodetakse suures osas Euroopas. Seetõttu tuleks eelkõige geneeriliste ravimite tootmise tagasitoomiseks kasutada muid stiimuleid ja mehhanisme kui intellektuaalomandi õiguste edasine tugevdamine. Alternatiivseteks meetmeteks oleksid näiteks ravimite litsentsilepingud, eelostulepingud või patendipuulid (10). Lisaks tagasitoomisele tuleks leida ka võimalusi, kuidas tootmist nii Euroopas kui ka väljaspool intensiivsemalt mitmekesistada, et tugevdada ja kindlustada tarneahelaid. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.5. | Harvikravimite valdkonnas tunneb komitee heameelt asjaolu üle, et lubatud harvikravimite arv on määruses (EÜ) nr 141/2000 (11) sätestatud stiimulite tulemusel pidevalt suurenenud, mis on oluliselt parandanud võrdset kättesaadavust patsientide jaoks ja on seega teretulnud. Kuid ravimite kättesaadavust takistavad üha enam tootjate suured hinnanõudmised (12). Seetõttu rõhutab komitee, et harvikravimite staatust ei tohi kasutada ebaproportsionaalsete hinnanõudmiste ja kasumi saavutamiseks ning toetab seepärast asjaomase õigusraamistiku läbivaatamist, mis algatati 2020. aasta novembris avaldatud mõjuhinnanguga (13). Kaaluda tuleks kriteeriumide regulaarset automaatset ümberhindamist ja turu ainuõiguse kestuse kohandamist teatud veel määratlemata tingimustel. Komitee toetab ka harvikravimiks määramise kriteeriumide, eelkõige levimuse (võttes arvesse kõiki kinnitatud näidustusi) võimalikku läbivaatamist. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee toetab eriti Euroopa Komisjoni ja paljude Euroopa Parlamendi liikmete nõudmist kogu ravimisektori suurema läbipaistvuse järele, eriti teadus- ja arendustegevuse kulude osas. Kuna kulude läbipaistvuse aluseeskirjad ravimite väljatöötamisel enamasti puuduvad, ei saa hinnakujunduse ja hüvitamise eest vastutavad asutused kontrollida uute ravimite suurte uurimiskulude argumendile tuginevat hinnakujundust ja seega ka mitte seda, kas nõutud hinnad on asjakohased. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Komitee arvates võiks läbipaistvusdirektiiv 89/105/EMÜ (14) olla selles kontekstis oluline vahend. Selle artiklis 6 on sätestatud, et positiivset loetelu pidavad liikmesriigid peaksid avaldama oma tervisekindlustussüsteemiga hõlmatud toodete täieliku loetelu, samuti nende pädevate asutuste kehtestatud hinnad ja edastama need komisjonile. Tegelikult makstud hinnad on kaitstud konfidentsiaalsete ostukokkulepetega, mis muudab riiklike ametiasutuste vahelise teabevahetuse oluliselt keerulisemaks. EURIPID-andmebaas (15) võiks selles kontekstis olla lähtepunkt, tingimusel et kõigilt liikmesriikidelt nõutakse oma hinnateabe esitamist. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Komitee arvates on samuti väga tähtis märkimisväärselt suurendada ravimite ülemaailmsete tarne- ja tootmisahelate läbipaistvust, et võidelda võimalike tarneraskustega ning suurendada tervishoiusüsteemide vastupidavust. Lisaks kooskõlastatud aruandlussüsteemi loomisele, mis oli ette nähtud juba seoses Euroopa terviseliiduga ja milles kõik asjaomased osaleja on kohustatud osalema, on väga oluline luua ka WHO poolt oluliseks määratud ravimite strateegilised varud. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Praeguse COVID-19 pandeemia taustal toetab komitee paljude Euroopa Parlamendi liikmete ja asjaomaste sidusrühmade üleskutset suurendada läbipaistvust ravimitootjatega sõlmitud COVID-19 vaktsiinide ostukohustuskokkulepete osas. Läbipaistvus on võti, et võita Euroopa Liidu kodanike usaldus viirusevastase immuniseerimise suhtes ja nende heakskiit sellele. See ei puuduta mitte ainult praegusi vaktsiinilepinguid, vaid peaks uue läbipaistvusraamistikuna kehtima ka kõigi tulevaste ühishangete puhul. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.7. | Äsja loa saanud kõrge hinnaga ravimite ühishanke meetmeid tuleks Euroopa tasandil selgelt tugevdada ja edendada. Lisaks Euroopa varustuskindluse suurendamisele saab nii tugevdada ka läbirääkimispositsiooni ravimitootjate suhtes ja suurema ostumahu abil selgelt kulusid vähendada. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ravimialase teadus- ja arendustegevuse edendamise osas toetab komitee paljude osalejate ja sidusrühmade kriitikat läbipaistvuse puudumise, avalike sidusrühmade ebapiisava kaasamise ja üldsuse puuduliku juurdepääsu kohta teadustulemustele. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | Seepärast nõuab komitee, et tulevikus avalikustataks igasugune teadustöö avalikest vahenditest rahastamine ning kõik teadus- ja arendustegevuse kulud, et seda saaks riikliku hinnakujunduse küsimustes arvesse võtta ning oleks tagatud reaalne avaliku sektori investeeringutasuvus. Siinkohal tuleks kaaluda teadusuuringute edendamise regulaarset hindamist ja sellest Euroopa Parlamendile aru andmist. Eelkõige tundlikes tervishoiuvaldkondades on ebasoodne, kui teadusuuringute edendamisel keskendutakse ainult tööstushuvidele. Seepärast peavad tulevikus kõik asjaomased osalejad olema märkimisväärselt kaasatud Euroopa Komisjoni teadusuuringute kavadesse, et tagada nende vastavus tegelikele meditsiinilistele ja ühiskondlikele vajadustele. |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Selles kontekstis on hädavajalik kehtestada kogu Euroopa Liidus rahuldamata ravivajaduse ühine määratlus, et suunata ravimialane teadus- ja arendustegevus tõhusalt nendesse valdkondadesse, kus puudub piisav või tõhus ravi. Need kriteeriumid peaksid põhinema patsientide ja rahvatervise vajadustel. |
| --- | --- |

2.8.2.

| 2.9. | Samal ajal kutsub komitee seoses meditsiinivaldkonna teadus- ja arendustegevuse ning kliiniliste uuringutega üles võtma ELi tasandi meetmeid, et võtta rohkem arvesse soolisi erinevusi ja ravimite erinevat mõju igapäevases meditsiinipraktikas, tuginedes asjakohastele näitajatele. Samuti kutsub komitee üles suuremale läbipaistvusele ja seega kõigi osalejate suuremale teadlikkusele selles küsimuses. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee arvates tuleb eriti positiivselt hinnata seda, et ravimistrateegias on sõnaselgelt rõhutatud suurenevat antimikroobikumiresistentsuse riski. Lisaks tõhusatele meetmetele antibiootikumide kasutamise vähendamiseks tuleb iseäranis keskenduda alternatiivsetele stimuleerivatele mudelitele kogu teadus- ja arendustegevuse tsükli vältel ning uutele hinnakujundussüsteemidele. Muu hulgas võiks kasutada ka proovitud stiimuleid, näiteks varajane teabevahetus Euroopa Ravimiametiga ja loatasudest loobumine. Tulevikus on oluline lahutada tootja kasum müügimahust. Uute antibiootikumide edendamise kõrval võiks võtta kasutusele ka muid meetmeid, nagu näiteks eelostulepinguid, mis võimaldaksid tootjatele rohkem prognoositavust. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Lubade väljastamise ja turule toomise osas väljendab komitee üldiselt heameelt uuenduslike ravimite kiire kättesaadavuse üle, eriti suure rahuldamata ravivajadusega valdkondades. Kiirem heakskiitmine ei taga aga automaatselt paremat ravimitega varustamist. Seepärast peab Euroopa ravimipoliitika peamine eesmärk olema tagada ohutute, taskukohaste ja kvaliteetsete ravimite võrdne kättesaadavus kõigile patsientidele. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | Kiiresti arenevate tehnoloogiliste võimaluste ja sellega seotud nõudmise taustal, et uuringu ülesehitus oleks paindlik, nõustub komitee Euroopa Komisjoniga, et juhuvalikuga kontrollitud uuringud, (ideaaljuhul) asjakohaste võrdlusravimite ja lõpp-punktidega, peavad jätkuvalt olema turule lubamise kuldstandard. Erandeid tuleks teha ainult üksikjuhtudel ja asjakohase põhjendusega. Kui andmete genereerimine nihkub müügiloa saamise järgsesse etappi, tuleb tagada, et sellega seotud kulud ei kanduks ravimiettevõtetelt avalikule sektorile ning enneaegne heakskiit ei ohustaks patsiente. Hinnakujunduses tuleks arvesse võtta asjaolu, et pole piisavalt andmeid ja seetõttu tuleb neid juurde genereerida. |
| --- | --- |

2.11.1.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_et

1

(2)  https://ec.europa.eu/health/state/glance_et

2

(3)  ELT C 269, 23.7.2016, lk 31.

3

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-8-2017-0040_ET.pdf

4

(5)  https://www.oecd.org/health/health-systems/Addressing-Challenges-in-Access-to-Oncology-Medicines-Analytical-Report.pdf

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12510-Intellectual-Property-Action-Plan

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-pillar-social-rights-booklet_en

7

(8)  https://pubs.aeaweb.org/doi/pdf/10.1257/jep.27.1.3

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:02011L0062-20110721&from=ET (ELT L 174, 1.7.2011, lk 74).

9

(10)  https://www.who.int/bulletin/volumes/97/8/18-229179/en/

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:02000R0141-20190726&qid=1598193643269&from=ET (EÜT L 18, 22.1.2000, lk 1).

11

(12)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/files/paediatrics/docs/orphan-regulation_study_final-report_en.pdf

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12767-Revision-of-the-EU-legislation-on-medicines-for-children-and-rare-diseases

13

(14)  EÜT L 40, 12.2.1989, lk 8.

14

(15)  EURIPID on hinnakujunduse ja hüvitamise küsimuste eest vastutavate riiklike asutuste vabatahtlik andmebaas. See sisaldab – läbipaistvusdirektiivile 89/105/EMÜ tuginedes – peamiselt ambulatoorses ravis kasutatavate ravimite ametlikke hinnakirjahindu. Vt https://euripid.eu/about/.

15

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/59

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Innovatsioonipotentsiaali rakendamine – intellektuaalomandi tegevuskava ELi majanduse taastamise ja vastupidavuse toetamise suurendamiseks““

(COM(2020) 760 final)

(2021/C 286/11)

| Raportöör: | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Raportöör:

Rudolf KOLBE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 241/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 14.1.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

241/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab täielikult Euroopa Komisjoni intellektuaalomandi tegevuskava kui väga head ja terviklikku lähenemisviisi ELi intellektuaalomandi süsteemi ajakohastamiseks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on kindlalt veendunud, et ühtse patendisüsteemi käivitamine peab olema põhiprioriteet ja see suurendab märkimisväärselt ELi ettevõtete konkurentsivõimet. Süsteemi rakendamise ilmsetele raskustele vaatamata on komitee veendunud, et ühtse patendisüsteemi ülevõtmisest ELi õigussüsteemi peab saama (pikaajaline) eesmärk. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee rõhutab VKEde toetusmeetmete tähtsust intellektuaalomandi õiguste kaitse kõigis valdkondades. Peale rahaliste toetusmeetmete tuleb erilist tähelepanu pöörata intellektuaalomandi õigusi käsitleva oskusteabe suurendamisele ning kohandatud konsultatsiooni- ja nõustamisteenustele. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee soovib algatada arutelu selle üle, kuidas suurendada teadmisi intellektuaalomandi õiguste ja nende haldamise kohta ELi haridussüsteemide kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee julgustab komisjoni võtma kasutusele ühtne täiendava kaitse tunnistus ja uurima võimalust rakendada täiendava kaitse tunnistuse süsteemi uutes sektorites. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee on veendunud, et autoriõiguste raamistiku ja autoriõiguste andmete haldamise ühtlustamine suurendaks intellektuaalomandi õiguste kasutust loomesektoris. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee nõuab sotsiaaldialoogi protsessi, mis peale õigusnormide selgitaks ja määratleks kollektiivläbirääkimiste käigus õiglased intellektuaalomandi õigused, selleks et pakkuda autoritele ja tootjatele stiimuleid nende loomingu tunnustamise ja samuti õiglase majandusliku hüvitise näol. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee peab geograafilisi tähiseid oluliseks vahendiks kohalike tootjate konkurentsivõime suurendamisel ja rõhutab mittepõllumajanduslike toodete jaoks geograafiliste tähiste ühtlustatud kaitsesüsteemi sisseviimise võimalusi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee tunnistab kogu ELis andmevoo edendamise majanduslikku potentsiaali ja avalikku huvi, kuid tõstab esile tasakaalustamata nõuetest tulenevaid probleeme. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee tunneb heameelt kõigi meetmete üle, mis aitavad kaasa võitlusele intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu ja tugevdavad Euroopa Pettustevastase Ameti rolli võltsimise vastases võitluses. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee toetab kolmandates riikides tegutsevate ELi ettevõtjate jaoks mõeldud otsetoetusvahendite edasist täiustamist ning intellektuaalomandi õiguse ja ELi kaubanduslepingute sätete ranget jõustamist, et kaitsta neid ettevõtteid intellektuaalomandi õiguste rikkumiste eest. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Praegune tervisekriis tõi ilmsiks vajaduse saada kriitilises olukorras juurdepääs süsteemselt olulisele intellektuaalomandile. Intellektuaalomandi õigused ei tohiks takistada pandeemiavaktsiinide või ravi kättesaadavust: tõhusad sundlitsentsimise süsteemid tagavad hädaolukorras ühiskonna turvavõrgu ja õiglase hüvitise ettevõtjatele. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee toetab komisjoni intellektuaalomandi tegevuskava kui olulist sammu ELi intellektuaalomandi süsteemi ajakohastamiseks ning ELi ettevõtjate, eelkõige VKEde ja mikroettevõtjate tohutu innovatsioonipotentsiaali suurendamiseks. Kuna intellektuaalomandiga seotud toodete, nagu leiutised, kunsti- ja kultuuriloome, kaubamärgid, tarkvara, oskusteave, äriprotsessid ja andmed, suur majanduslik tähtsus suureneb ELis jätkuvalt, peab komitee optimeeritud ja hästi juurdepääsetavat õiguslikku ja poliitilist raamistikku hädavajalikuks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Paljud ettevõtjad, eelkõige VKEd, mis moodustavad 99 % kõigist ELi ettevõtjatest, ei kasuta (täiel määral) ära intellektuaalomandi kaitse võimalusi. Intellektuaalomandi kaitse ulatuslikum kasutamine ELi ettevõtetes – eritähelepanuga VKEdel ja mikroettevõtjatel – peab olema intellektuaalomandi õiguste tegevuskava põhiaspekt. Nõutakse mitmesuguseid meetmeid, alates vajadusest vähendada kulusid, lihtsustada menetlusi, suurendada teadlikkust ja teadmisi, pakkuda kohandatud nõuandeid ja tuge kuni vajaduseni ajakohastada haridussüsteemi intellektuaalomandi õigustega seotud oskusteabega. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Intellektuaalomand on oluline majandustegur, sest sellega seotud tööstusharud annavad peaaegu 45 % Euroopa SKPst ja seal asub 30 % töökohtadest, kuid see on ka oluline tegur meie ühiskonna kõige olulisemate probleemide lahendamisel. COVID-19 kriis on väga selgelt näidanud ELi sõltuvust professionaalsest tipptasemest ühes tõhusate intellektuaalomandi nõuete ja vahenditega, et tagada kriitilise tähtsusega intellektuaalomandi kiire kasutuselevõtt. Kliimamuutuste vastase võitluse edu sõltub suurel määral ka tipptehnoloogia kiirest arendusest ja kasutuselevõtust ning tõhusatest vahenditest, et tagada kriitilise tähtsusega immateriaalse vara ja andmete vahetuse õiglane käsitlus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tehnoloogiarevolutsioon on intellektuaalomandi õiguste seisukohalt nii liikumapanev jõud kui ka murekoht, mis nõuab innovatsioonipõhiste vahendite tasakaalustatud käsitlust. Digiüleminek ja tehisintellekti tehnoloogiad tõstatavad mitmeid tähelepanu vajavaid küsimusi intellektuaalomandi õiguste kohta, näiteks läbipaistvus, andmete päritolu ja autoriõigused, inimsekkumise määr, eetikapõhimõtted jms. Komitee toetab komisjoni seisukohta, et tehisintellektisüsteemi ei tohiks käsitada autori ega leiutajana. Üldiselt on komitee veendunud, et tasakaalustatud muudatused ja ajakohastused tagavad Euroopa intellektuaalomandi raamistiku valmisoleku digiülemineku ja tehisintellekti probleemide lahendamiseks. Kuna EL jääb endiselt digitoodete ja -tehnoloogiate patentide arvu poolest märkimisväärselt teistest piirkondadest maha, tuleb eritähelepanu pöörata meetmetele, mis parandavad seda olulist turgu. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   Intellektuaalomandi kaitse

| 3.1.1. | Ühtne patendisüsteem kui ettevõtjate ühtne kontaktpunkt on vältimatu selleks, et oluliselt vähendada patentidega seotud kulusid, hõlbustada litsentsimist, parandada läbipaistvust ja ületada VKEde juurdepääsu piiravad tõkked. Ühtse patendisüsteemi rajamine ja ühtse patendikohtu töö käivitamine parandab märkimisväärselt intellektuaalomandi kaitset ja see peab olema tegevuskava prioriteet. Menetluste lihtsustamine kiirendab samuti kogu protsessi ja suurendab seeläbi Euroopa patendiomanike konkurentsivõimet. Ühtse patendikohtu leping on tõhusa, spetsialiseeritud ja tehniliselt pädeva patendivaidluste lahendamise süsteemi oluline alustala, mis võimaldab suurendada õiguskindlust, lihtsust ja tõhusust. Rakendamisel ilmevate raskuste valguses peaks eesmärk olema süsteemi ülevõtmine ELi õigussüsteemi. Vahepeal tuleb esmajärjekorras tegeleda edasiste viivitustega, mis tulenevad liikmesriikide menetlustest ja/või Ühendkuningriigi taganemisest lepingust. Asjaolu, et ELi patentide osakaal maailmas on tugevalt langenud – 17,4 %-lt 2009. aastal 11,3 %-le 2019. aastal –, näitab samuti selgelt lisameetmete vajadust. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Täiendava kaitse tunnistusega saab laiendada patendiga tagatud kaitset ravimile või taimekaitsevahendile, mille kohta kehtib asjakohane müügiluba. Seetõttu on see oluline vahend tõhusa patendikaitse kaotuse korvamiseks, kui kohaldatakse aeganõudvat testimist, kliinilisi või väliuuringuid ja regulatiivset protsessi. Komitee leiab, et täiendava kaitse tunnistused on olulised uute toimeainete innovatsiooni tõhusaks edendamiseks ning ELi teadus- ja arenduskeskuste huvi äratamiseks, samal ajal peab tasakaalustatud erandi tegemine täiendava kaitse tunnistuse õigustest tagama ravimite taskukohasuse ja piisava tarne. Kuigi täiendava kaitse tunnistuse süsteem on lihtne ja innovatsiooni toetav, on see endiselt killustatud ja täiendava kaitse tunnistuse taotlus tuleb esitada igas liikmesriigis, kus asjakohast kaitset taotletakse. ELi uue eraldi määrusega ühtse täiendava kaitse tunnistuse loomine ja ühe ametiasutuse sätestamine ühtse kontaktpunktina ühtsete patentide ja täiendava kaitse tunnistuste väljastamiseks muudaks täiendava kaitse tunnistuse atraktiivsemaks patendiomanikele, tagaks novaatorite parema kaitse ja annaks kolmandatele isikutele õiguskindluse. Samuti toetab komitee lähenemisviisi, mille eesmärk on uurida optimeeritud täiendava kaitse tunnistuse süsteemi rakendatavust uutele sektoritele, mille toodete jaoks on tõenäoliselt vaja müügiluba. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | ELi kaubamärgialaste õigusaktide läbivaatamisel saadud kogemuse põhjal on komitee veendunud, et disainilahenduste kaitset käsitlevate liidu õigusaktide ajakohastamist saadab edu. Head kogemused selliste küsimuste reguleerimisest liidu õigusaktide kaudu peaksid motiveerima komisjoni algatama ettepaneku ühtse patendi ja täiendava kaitse tunnistuse uue eraldi määruse kohta ning pikemas perspektiivis integreerima ühtse patendisüsteemi liidu õigussüsteemi. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Komitee on teadlik, et geograafilised tähised kujutavad ELi tootjate jaoks ainulaadset ja väärtuslikku ressurssi aina liberaalsemal ja tiheda konkurentsiga maailmaturul. ELi geograafiliste tähiste kaitsesüsteemil on põllumajandussektoris suur majanduslik väärtus. Enamasti toimib süsteem väga hästi, kuid geograafiliste tähiste kaitset tuleb veel jõustada näiteks ametiasutuste ühtlustatud kontrollisüsteemi ja toidupettuse ühismääratluse abil. Kaubanduskokkulepetes tuleks samuti keskenduda sellistele konkreetsetele kaitsemeetmetele. Komitee tõstab esile võimaluse lisada geograafiliste tähiste kaitse ühtlustatud süsteemi mittepõllumajandustooted, mis on kohaliku identiteedi oluline osa. See aitaks kohalikel tootjatel oma kvaliteetseid tooteid edukamalt esitleda ja avaldaks täiendavat positiivset mõju vähem arenenud piirkondadele. Peale selle oleks tootjatel kasu registreerimismenetluse lihtsustamisest. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Ühenduse sordikaitse süsteem on veel üks positiivne näide ELi määrusel põhinevast ühtlustatud lähenemisviisist intellektuaalomandi kaitsele. See võib samuti anda turvalise aluse väikestele ja keskmise suurusega aretajatele ning hõlmab olulisi erandeid põllumajanduse ja aretajate jaoks. Tänu süsteemi eesmärkidele luuakse hea alus, millele tuginedes saavad aretajad tõhusalt panustada rohepöörde eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Komitee rõhutab, et autoriõiguse, disainilahenduste ja kaasnevate õiguste kaitse on hädavajalik kultuuri- ja loomesektoris, kus luuakse märkimisväärset majanduslikku jõukust ja aidatakse suurel määral kaasa Euroopa identiteedile, kultuurile ja väärtustele (näiteks arhitektuur ja muud kultuuriteosed), kuid sageli puudub piisav oskusteave või rahalised vahendid intellektuaalomandi kaitseks ja innovatsiooni muutmiseks toodeteks. Autoriõiguste raamistiku ja andmete halduse ühtlustamine on tähtis ja sellega peavad kaasnema täiendavad toetusmeetmed. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Loometöö ja eelkõige leiutistega tegelevad töötajad on seetõttu potentsiaalsed õiguste omajad. Ülioluline on algatada Euroopa, riikliku, valdkondliku või äriühingu tasandi sotsiaaldialoogi protsess, mis peale õigusnormide selgitaks ja määratleks kollektiivläbirääkimiste käigus õiglased intellektuaalomandi õigused, selleks et pakkuda autoritele ja tootjatele stiimuleid nende loomingu tunnustamise ja samuti õiglase majandusliku hüvitise näol. Autoriõiguse loovutamise kokkuleppeid ei tohiks pidada kohustuseks kanda kogu intellektuaalomand tööandjale üle, ilma et saadaks asjakohast hüvitist. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Biotehnoloogia direktiiviga tagatakse oluline raamistik biotehnoloogiliste leiutiste õiguskaitseks. Selles käsitletakse poliitiliselt ja eetiliselt tundlikke teemasid, mistõttu on see väga vastuoluliste huvide hoolika kaalumise tulemus. Kuid biotehnoloogia kiire areng on vajalik ka tervishoiu valdkonnas ning suurte epideemiate ja nälja vastu võitlemisel üle kogu maailma. Seepärast on oluline nendes valdkondades teadusuuringuid ja innovatsiooni laialdaselt edendada, kuid samuti tõhusalt levitada ja litsentsida. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Ärisaladused on immateriaalne vara, mis täiendavad intellektuaalomandi õigusi. Neid kasutatakse laialdaselt loomeprotsessis, mis toob kaasa innovatsiooni ja intellektuaalomandi õiguste tekke, mistõttu on nende tõhusa kaitse tagamine äärmiselt tähtis. Seetõttu leiab komitee, et direktiivis (EL) 2016/943 (1) sätestatud aluse selgitamine on oluline eesmärk. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   Intellektuaalomandi kasutamine ja juurutamine eritähelepanuga VKEdel

| 3.2.1. | Komitee peab intellektuaalomandi kaitse kasutuse potentsiaali suurendamist VKEdes üheks tegevuskava peamiseks eesmärgiks, mis mõjutab kõiki intellektuaalomandi kaitsega seotud mitmesuguseid süsteeme. Kuigi ELi VKEdel ja mikroettevõtjatel on tohutu innovatsioonipotentsiaal, ei saa valdav enamus oma immateriaalsele varale väärtust lisada. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Kulutegur on üks põhjus, miks vaid 9 % ELi VKEdest on registreerinud intellektuaalomandiõigusi. ELis on patendi saamise kulud praegu märkimisväärselt suuremad kui näiteks Ameerika Ühendriikides või Jaapanis ning need on tohutuks finantskoormaks VKEdele ja mikroettevõtjatele. VKEde paremaks juurdepääsuks intellektuaalomandi kaitsele tuleb seega kulusid vähendada. Patendi registreerimise kulusid märkimisväärselt vähendava ühtse patendisüsteemi kiire rakendamine muudab oluliselt uuendusmeelsete VKEde ja mikroettevõtjate, näiteks vabade kutsete insenerifirmade olukorda. Komitee rõhutab ka, kui tähtsad on kõikvõimalikud VKEde rahalise ja oskusteabealase toe vormid, Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti intellektuaalomandi vautšerid, millega aidatakse VKEdel oma intellektuaalomandist kasu saada, et saada juurdepääs rahastamisele ning IPA4SME-programmile, mis pakub kuni 15 000 euro ulatuses diagnostika ja intellektuaalomandi kaitsemeetmete jms kaasrahastamist. Samuti võtab komitee teadmiseks patendivolinike olulise rolli selles tugisüsteemis. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Komitee peab peamiseks probleemiks ELi ettevõtjate, eeskätt (kuid mitte ainult) VKEde ja mikroettevõtjate äärmiselt puudulikke teadmisi intellektuaalomandi õiguste haldusstrateegiatest. Kergesti juurdepääsetava üldise ja kohandatud teabe, toetuse ja nõustamise pakkumine VKEdele ja mikroettevõtjatele mitmesuguste programmide ja algatuste, näiteks Euroopa intellektuaalomandi kasutajatoe ning eri kanalite ja võrgustike kaudu on seega probleemi lahendamiseks väga oluline ja vajaks veelgi laiendamist. Ettevõtjate teadlikkust intellektuaalomandi õiguste potentsiaalist tuleb suurendada ja kombineerida mitmesuguste juurdepääsetavate koolitusprogrammidega. Komitee soovitab uurida võimalusi, kuidas suurendada kvalifitseeritud intellektuaalomandi kaitse haldajate hulka ELi ettevõtetes. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Komitee soovib samuti algatada arutelu selle üle, kuidas suurendada teadmisi intellektuaalomandi õiguste ja nende haldamise kohta ELi haridussüsteemis. Põhiteadmised ja teadlikkus intellektuaalomandi õiguste haldamisest tuleks integreerida kesk- ja kõrgharidusse, nagu ka põhjalikud teadmised intellektuaalomandi õiguste õpingutest nii majandus- ja tehnikateaduskonnas kui ka paljudel muudel õppekavadel. Intellektuaalomandi õiguste haldamist tuleks kõrghariduses pakkuda ka eraldi õppeainena. Komitee on veendunud, et olemasoleva oskusteabe tugevdamine võib suurendada intellektuaalomandi kaitse kasutust. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Uurimistulemuste innovatsiooniks muutmise tähtsus on ilmselge ja seetõttu toetab komitee kõiki meetmeid, millega edendatakse teadmussiiret ja paremat intellektuaalomandi haldamist teadus- ja innovatsiooniringkondades. VKEd ja mikroettevõtjad on projektikonsortsiumis sageli väikepartnerid ja neil on selles rollis vaja paremat toetust, et intellektuaalomandi õigused toodeteks muuta ja oma õigusi sellistes konsortsiumides kaitsta. Sellele tuleks eritähelepanu pöörata tugiprogrammides, mille kaudu pakutakse kohandatud nõuandeid ja toetust. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Juurdepääs intellektuaalomandiga kaitstud varadele ja nende jagamine

| 3.3.1. | Praegune tervisekriis tõi nähtavale vajaduse saada kriitilises olukorras juurdepääs süsteemselt olulisele intellektuaalomandile. Intellektuaalomandi õigused ei tohi takistada pandeemiavaktsiinide ja ravi juurdepääsetavust ega kättesaadavust. Euroopa avaliku sektori vahenditega tehtavate uuringute mõju tuleks maksimeerida, tagades neist saadud teadmiste ja intellektuaalomandi jagamise. Teiselt poolt tagab sundlitsentside väljaandmise tõhus süsteem hädaolukordades ühiskonnale turvavõrgu. Selle menetlused peavad põhinema mitmesuguste asjakohaste huvide hoolikal kaalumisel, tagades samal ajal menetluse kiiruse ja koordineerimise Euroopa tasandil, et võimalikult tõhusalt täita rahvatervisenõudeid. Selles kontekstis soovib komitee samuti rõhutada, kui tähtis on määrus (EÜ) nr 816/2006, milles käsitletakse rahvatervise probleemidega riikidesse eksportimiseks toodetavate farmaatsiatoodete patentide sundlitsentsimist (2). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse ja haldamise läbipaistvuse suurendamine on intellektuaalomandi litsentsimise ja jagamise hõlbustamise eeltingimus. Selles kontekstis soovib komitee samuti rõhutada ühtse patendisüsteemi kiire rakendamise vajadust ja autoriõiguse valdkonna taristu täiustamise tähtsust seoses teabega õiguste omanike, tingimuste ja litsentsimisvõimaluste, samuti plokiahela tehnoloogia kohta. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Kuna standardimine on paljude eri sidusrühmade huvidega seotud protsess, on standardi rakendamiseks oluliste patentide puhul vaja suurt läbipaistvust ja õiglasi litsentsimisnõudeid. Seetõttu toetab komitee lähenemisviisi, mille puhul patendi olulisust kontrollitakse sõltumatu kolmanda isiku poolt, ning meetmeid rikkumiste ja vastuolude vähendamiseks. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Komitee tunnistab andmete jagamise ja andmevoo edendamise majanduslikku potentsiaali kõigis sektorites üle ELi, kuid rõhutab, et andmete liikumise ja laialdase kasutamise võimaldamise aluseks peab olema tasakaalustatud lähenemisviis, millega on tagatud eraelu puutumatus, turvalisus, ohutus, eetikanormid ja õiguspärased intellektuaalomandi kaitse huvid. See tuleb tagada andmebaaside direktiivi läbivaatamisel 2021. aastal (3). |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Intellektuaalomandi õiguste rikkumised

| 3.4.1. | Tõhus jõustamine ja õiguskaitse on hea intellektuaalomandi õiguste kaitse süsteemi peamised kriteeriumid ja seetõttu tuleb neid olulisel määral tugevdada. Komitee rõhutab, et ühtse patendikohtu rakendamine annab tohutu tõuke patendiõiguste jõustamiseks ja et intellektuaalomandi õiguste jõustamist muudes intellektuaalomandi õiguste süsteemides (näiteks kindlustus) tuleb samuti praktiliste ja/või õiguslike meetmete abil olulisel määral tugevdada. Eelkõige VKEdel ja mikroettevõtjatel puuduvad sageli vahendid oma intellektuaalomandi õiguste jõustamiseks. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Digiüleminek on toonud kaasa intellektuaalomandi õiguste rikkumiste uusi vorme, näiteks ärisaladuste kübervargus ja ebaseaduslik voogedastus. Komitee toetab siduvaid määrusi, nagu digiteenuste õigusakt, (4) millega tagatakse parem õigusraamistik. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Võltsimine ja piraatlus tekitavad ELi müügisissetulekutes suurt kahjumit, kuid need ohustavad ka tarbijate tervist, ohutust ja turvalisust. Komitee toetab kõigi sidusrühmade koostööd, ELi meetmete paketi loomist ja Euroopa Pettustevastase Ameti rolli tugevdamist võltsimise vastases võitluses. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Aus mäng üleilmsel tasandil

| 3.5.1. | EL ei ole intellektuaalomandi õigustega seotud konkurentsis ülemaailmne liider. Aasia suurendas oma patentide osakaalu maailma kõigi patenditaotluste hulgas 2019. aastal 65 %-ni, samal ajal langes aga ELi osakaal märkimisväärselt 17,4 %-lt (2009. aastal) 11,3 %-le. Seetõttu on ELi positsiooni tugevdamine äärmiselt tähtis. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Intellektuaalomandi õiguste kaitse ja jõustamine tekitavad lisaprobleeme ELi ettevõtjatele, kes tegutsevad kolmandates riikides. Seetõttu toetab komitee kõiki komisjoni meetmeid olukorra parandamiseks. Läbirääkimised kõrge kaitsetasemega intellektuaalomandi peatükkide üle vabakaubanduslepingutes ja intellektuaalomandi alased dialoogid kaubanduspartneritega on olulised pikaajalised lähenemisviisid, nagu ka koostöö ülemaailmsetes organisatsioonides, näiteks WIPO ja WTO, ning osalemine ülemaailmsetes intellektuaalomandit käsitlevates lepingutes. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Komitee rõhutab, kui tähtsad on otsetoetusvahendid, mis annavad teavet kolmandates riikides tegutsevatele ELi ettevõtjatele, sealhulgas välisinvesteeringute taustauuring, võltsimis- ja piraatlusjuhtumite jälgimise nimekiri ning kolmanda riigi aruanne. VKEde ja mikroettevõtjate toetamiseks mõeldud meetmed, näiteks VKEde intellektuaalomandi õiguste kasutajatugi, on väga olulised ja neid tuleks edasi arendada. |
| --- | --- |

3.5.3.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT L 157, 15.6.2016, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 9.6.2006, lk 1.

2

(3)  EÜT L 77, 27.3.1996, lk 20.

3

(4)  COM(2020) 825 final.

4

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/64

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt)“

(COM(2020) 842 final – 2020/374 (COD))

(2021/C 286/12)

| Raportöör: | Emilie PROUZET |
| --- | --- |

Raportöör:

Emilie PROUZET

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 10.2.2021
  Euroopa Parlament, 8.2.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 179/9/16 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 10.2.2021

Euroopa Parlament, 8.2.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

179/9/16

1.   Järeldused ja kõrgetasemelised soovitused

| 1.1. | Viimase kümne aasta jooksul on tõstatatud küsimusi ja vajadusi seoses nii konkurentsi kui ka siseturu eeskirjadega. COVID-19 kriisi ajal on need kindlasti võimendunud. Komitee tervitab ettepanekut võtta vastu määrus digiturgude õigusakti kohta, mille eesmärk on takistada kontrollijaid kehtestamast ettevõtjatele ja tarbijatele ebaõiglasi tingimusi ning tagada juurdepääs olulistele digitaalteenustele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Veebiplatvormid on alaline nähtus, mis tekitab probleeme turgu valitsevatele ettevõtjatele, muutes seda, kuidas me tarbime ja pakume tooteid ja teenuseid, aga ka seda, kuidas me töötame ja töötajaid värbame. Sellega seoses tervitab komitee Euroopa Komisjoni terviklikku lähenemisviisi selle ökosüsteemi kõigi aspektide käsitlemisel. Komitee jälgib eriti tähelepanelikult maksustamist, andmete haldamist ja töötingimusi. Viimase punkti osas tervitab komitee Euroopa Komisjoni konsultatsiooni platvormitöötajate töötingimuste parandamise teemal ning ootab huviga aasta lõpuks kavandatud seadusandlikku algatust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Peamine eesmärk on jätkuvalt võrdsete võimaluste tagamine digitaalturgude eri osalejatele. Euroopal siseturu parema toimimise tagamise jaoks vaja õiglast ja konkurentsivõimelist veebiplatvormi keskkonda. Komitee on seisukohal, et digiturgude õigusakt ja digiteenuste õigusakt (1) moodustavad koos sellise raamistiku nurgakivi, mida tuleb aastate jooksul täiustada ja kohaldada kooskõlas muude peamiste digitaalvaldkonna poliitikasuundadega, nagu e-privaatsuse määrus, isikuandmete kaitse üldmäärus, P2B määrus ja konkurentsieeskirjade vastavusse viimine digitaalajastuga. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Õiglase ja innovatsioonisõbraliku ettevõtluskeskkonna kaitsmine koos tarbijakaitsega on endiselt väga oluline. Digiturgude õigusakti eelnõu on reageering kiirele ja arenevale digiajastule, mis toob kaasa lühikesed tähtajad ja kiiresti ajakohastatavad menetlused, tagades samal ajal õiguskindluse ja kaitseõiguse. Komitee on siiski seisukohal, et artiklit 16 süsteemse mittevastavusega seotud turu-uuringu kohta tuleb tugevdada nii ajalise viivituse (kui eeldatakse kolme rikkumist viie aasta jooksul, tekitaks see liiga suurt kahju) kui ka karistuste osas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Keskendudes konkreetsetele teenustele olenemata teenuse osutaja asukohast või teenuse osutamise suhtes kohaldatavast seadusandlusest, tegeleb komisjon tõhusalt Euroopa ja ülemaailmsete veebiettevõtjate jaoks võrdsete võimaluste tagamise teemaga. Komitee on veendunud, et pigem teenusele, mitte ettevõtjale suunatus on hea lahendus raskuste korral, mis kaasnevad selliste mitmekesiste digiosalejate üle järelevalvet teha püüdes. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Erinevalt digiteenuste õigusaktist ei nõuta digiturgude õigusaktis platvormide määratud sisule juurdepääsu kontrollijatelt esindaja määramist Euroopa Liidus. Allpool kirjeldatud hindamis- ja uurimismenetluste jaoks on siiski vaja põhiteenuste platvormide ja komisjoni dialoogi ja kooskõlastatust. Komitee soovitab lisada digiteenuste õigusakti artiklitele 10 ja 11 viite, et tagada kõikide sisule juurdepääsu kontrollijate korral seadusliku esindaja olemasolu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Peale selle on komitee esmatähtis eesmärk takistada siseriiklike õigusaktide veelgi suuremat paljusust siseturu killustumise tõttu. Komitee leiab, et ELi tasandi meetmed on äärmiselt olulised ja toetab täielikult artikli 1 lõiget 5 ja 7. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Samal ajal nõustub komitee digiturgude õigusaktiga selles, et liikmesriikidel peab olema võimalus teha komisjoniga tihedat koostööd (artikli 3 lõike 6 alusel vastu võetud otsusega, artikli 33 alusel või paralleelselt konkurentsieeskirjade alusel). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Et hõlmata juhtumeid, mille korral vastutus tuleneb üheaegselt digiturgude õigusakti rikkumisest ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 eeskirjade rikkumisest, on arusaadav, et neid kahte reeglistikku tuleks rakendada samaaegselt. Digiturgude õigusaktis tuleks seetõttu õiguskindluse ja tõhususe huvides selgitada rakendus- ja kooskõlastusprotsesse (artikli 1 lõige 6). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee leiab, et on vaja põhjalikku arutelu põhjuste ja eri lähenemisviisidest tuleneva mõju üle uute kohustuste kehtestamise korral vastavalt artiklile 10 ja tavade laiendamise korral vastavalt artiklile 17. Samal ajal on komitee veendunud, et sisule juurdepääsu kontrollijate määratlemiseks kasutatava kuue parameetri osas tuleks kehtestada konkreetsed eritingimused (artikli 3 lõige 6). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Seetõttu arvab komitee, et „põhiteenuste“, „lõppkasutaja“ ja „ärikasutaja“ määratlused peaksid olema palju täpsemad. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee arvates tuleks selgitada, et artiklites 5 ja 6 osutatud tavad kujutavad endast nn musti tavasid (black practices). Siiski tuleb tavasid käsitlevat artiklit 6 rakendada eelkõige komisjoni ja kontrollijate vahelise korrapärase dialoogi käigus. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Märkused kohaldamisala ja määramise kohta

| 2.1. | Komitee leiab, et teenuste kohaldamisala on väga ulatuslik, samas on see olulise tähtsusega. Tõepoolest, kohaldamisalasse jäävad ja kohustustega koormatud on vaid selliste põhiplatvormi teenustega otseselt seotud tavad. Komitee toetab õiguskindlust, mida pakutakse määruse läbivaatamisega teenuste ulatuse mis tahes muutmisega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee leiab, et põhiteenuste turu toimimisega seotud probleemid ei ole kõik seotud lõppkasutajaga (vt teenused f, g ja h) ja soovib teada, kas digiturgude õigusakti protsessi mõju ettevõtetevahelistele põhiteenustele on piisaval määral hinnatud, eelkõige reklaami ökosüsteemis (reklaamiturg). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Põhiteenuse pakkumise korral on võimalik hinnata, kas mõne sellise teenuse osutajal on omadusi, mis kumulatiivselt vastavad sellistele kriteeriumidele, et teda saaks lugeda konkreetse teenuse sisule juurdepääsu kontrollijaks. Komitee toetab seda kumulatsiivset lähenemisviisi. |
| --- | --- |

2.3.

2.4.   Konkreetsed märkused kvantitatiivse hindamise kohta – eeldatavad sisule juurdepääsu kontrollijad

| 2.4.1. | Esimese lävendi suhtes leiab komitee, et lävend hõlmab platvormi omava ettevõtte käivet, sealhulgas mis tahes ärivaldkondi, mis ei ole platvormi ärimudelid ega veebitegevused, mitte teenusega seotud käivet. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Komitee toetab finantsandmete lävendit, eelkõige seda, kuidas sellega on hõlmatud kapitalisatsiooninäitajaid, et kajastada platvormide kasutajate rahaks tegemise suutlikkust ja nende finantssuutlikkust (sealhulgas finantsturule juurdepääsu võimendamise võimet). |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Teise lävendi osas tunnistab komitee kasutajate hulgaga seotud kriteeriumide asjakohasust (konkreetse põhiplatvormiteenuse korral, mida analüüsitakse). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Eelnõus on lõppkasutaja määratlus (artikli 2 lõige 16) sarnane tarbija määratlusega ja tavapäraselt vastandub see professionaalse kasutajaga. Artikli 3 lõike 2 punktis b määratletakse kestuse (kuud) ja asjakohasuse (aktiivsus) kohaselt lõppkasutaja mõiste. Komitee on seisukohal, et lõppkasutaja määratlus peaks olema täpne (st kasutajaid, kes kasutavad veebisaiti hetkeks, külastavad veebisaiti, kasutavad veebisaiti kord kuus). Sama küsimus puudutab ärikasutajaid. Õiguskindluse huvides soovitab komitee määruse eelnõus lõpp- ja ärikasutaja määratlusi täpsustada või vähemalt määratleda. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Konkreetsed märkused kvantitatiivse hindamise kohta – sisule juurdepääsu hinnatud kontrollijad

| 2.5.1. | Kui kõiki lävendeid ei saavutata kumulatiivselt, võib komisjon korraldada turu-uuringu. Seda võib taotleda liikmesriik (artikkel 15) kasutades veel kuute parameetrit, et teha kindlaks, kas platvorm vastab kolmele määravale kriteeriumile (artikli 3 lõige 6). |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Euroopa Komisjoni kasutusele võetud kvalitatiivne siseturu hindamine hõlmab paljusid konkurentsiõiguse ja majanduse asjakohaseid parameetreid. Sellele vaatamata, võttes arvesse pretsedentide puudumist (sisule juurdepääsu kontrollija staatuse määramise jaoks ei ole vaja määratleda asjakohast turgu ega tõendada domineerivust) on selgusetu või järele proovimata, kui palju ja kui tugevad on omadused ja parameetrid. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Kui on eesmärk keskenduda asjaoludele, mis on võrreldavad kvantitatiivse hindamise käigus tuvastatud asjaoludega, kuid mille korral lävendit ei ole ületatud, leiab komitee, et hindamismehhanism on üksikasjalikkuse osas väga piiratud. Esmapilgul ei takista mitte miski selliste parameetrite laiemat tõlgendamist, et neid rakendada suuremale hulgale operaatoritele, sest teadaolevalt paljud majanduses kasutatavad ärimudelid arenevad ja eksperimenteerivad digipöörde ja uute ärimudelite kaudu. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Nende kuue parameetri põhjal saab määrata sisule juurdepääsu kontrollijaid, mistõttu tuleks komitee arvates kindlaks määrata nende konkreetsed eritingimused. |
| --- | --- |

2.5.4.

3.   Märkused loetletud tavade kohta

| 3.1. | Digiturgude õigusakti eelnõus esitatud tavade loendite arusaadavuse huvides peab komitee oluliseks teha tagasivaade komisjoni tööle: viimastel aastatel kindlaks tehtud tavad, need, mida juba hõlmab uus P2B-määrus, ja need, mis võiksid olla hõlmatud kohandades konkurentsiõigust digitaalse ökosüsteemiga. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee leiab, et tuleks selgitada tavade ulatust, eriti kui komisjon saab seda laiendada. Seega näib, et paljud artiklis 5 osutatud tavad on osa platvormi põhiteenusest, samal ajal kui artikkel 6 osutab selliste põhiplatvormiteenuste kasutamisele, et võimendada ja mõjutada turuväljundeid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee kutsub üles välja töötama tugevat sertifitseerimissüsteemi, mis põhineb testimismenetlustel, mis võimaldavad ettevõtetel tõendada oma tehisintellektil põhinevate süsteemide usaldusväärsust ja turvalisust. Läbipaistvus, eelkõige reitingusüsteemide läbipaistvus, algoritmiliste otsustusprotsesside jälgitavus ja seletatavus on tehniline probleem, mille jaoks on vaja selliste ELi vahendite tuge nagu näiteks programm „Euroopa horisont“ (2). |
| --- | --- |

3.3.

3.4.   Konkreetsed märkused ebaõiglaste andmepõhiste tavade kohta

| 3.4.1. | Komitee tunnistab vajadust veelgi rohkem täiustada isikuandmete kaitse üldmääruse rakendamist, sätestades selleks artikli 5 punktis a tava. Komitee julgustab samuti komisjoni regulaarselt läbi vaatama isikuandmete kaitse üldmäärust ja sellega seotud õigusnorme võttes arvesse tehnoloogilist arengut (3). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Seoses andmete tõhusa ülekantavusega (artikli 6 punkt h)) juhib komitee tähelepanu sellele, et andmete vaba liikumise määruse kohaselt töötab pilvetööstus välja tegevusjuhendi, et tagada lepinguliste ja tehniliste tingimuste läbipaistvus lepingute lõpetamise korral ja andmete portimisel pilveteenuste osutajate vahel või tagasi oma valdustesse. Varsti tuleb hinnata selle juhendi tõhusust seoses ülekantavuse edendamisega pilveturul. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Konkreetsed märkused ebaõiglase oma toodete ja teenuste eelistamise kohta

| 3.5.1. | Digiturgude õigusaktis sätestatakse sisule juurdepääsu kontrollija kohustus hoiduda soodsamast kohtlemisest isegi „kõikide samasse ettevõttesse kuuluvate kolmandate isikute“ suhtes. Seda täiendavat täpsustust muudes sätetes ei korrata, kuigi sisule juurdepääsu kontrollija võib nendes sätetes sätestatud piirangut vältida, edastades asjakohaseid andmeid kolmandale isikule. Näitena saame viidata artikli 5 punktile a või artikli 6 lõike 1 punktile a, mille korral andmete edastamine kolmandale isikule olenemata sellest, kas see kuulub samale ettevõttele või mitte, ei ole keelatud. Kuigi artikkel 11 pakub teatud lahendust, ei ole see meie arvates piisav. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Pariteetsusklausli artikli 5 punkt b: sisule juurdepääsu kontrollijatel on nüüd keelatud takistada ärikasutajatel pakkumast lõppkasutajatele samu kaupu ja teenuseid muudel tingimustel teiste veebipõhiste vahendusteenuste või otsingumootorite kaudu kui nende oma platvormil. Komitee on seisukohal, et fraas „... hindadega või tingimustel, mis erinevad ...“ on üldine ja see võib hõlmata ka muid kriteeriume kui hind, mida tuleks täpsustada. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Konkreetsed märkused ebaõiglaste juurdepääsutingimuste kohta

| 3.6.1. | Seoses artikli 5 punkti d tavaga märgib komitee, et P2B-määrus sisaldab juba sätteid ärikasutajatele juurdepääsu tagamise kohta kaebuste esitamiseks ja läbipaistvuse tagamise kohta kaebuste menetlemiseks ning seab kahtluse alla selle tava asjakohasuse. Komitee kahtleb, miks see ei hõlma lõppkasutajaid. |
| --- | --- |

3.6.1.

4.   Märkused uurimis-, jõustamis- ja järelevalvevolituste kohta

| 4.1. | Artikli 3 lõike 6 kohaldamisel tuleks rohkem tähelepanu pöörata asjaomaste liikmesriikide ametiasutuste kaasamisele otsuste tegemisse. Leiame, et liikmesriigi ametiasutustel peaks olema õigus esitada komisjonile taotlus lõike 6 kohase otsuse tegemiseks ning komisjonil peaks olema asjakohane kohustus taotlust arutada ja vajaduse korral lubada asjaomasel liikmesriigil võtta esialgseid meetmeid kuni komisjoni otsuse langetamiseni. Otsuse tegemise protsessis peaks komisjon samuti küsima arvamust kõikidelt liikmesriikidelt, kus eeldatav sisule juurdepääsu kontrollija tegutseb. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Määruse eelnõus on ühendatud platvormide tehtav enesehindamine ja pädeva asutuse tehtav hindamine (Euroopa Komisjon). Sellele vaatamata teeb hindamise esmalt põhiteenuste platvorm, mis peab komisjoni teavitama, et asjakohased lävendid on saavutatud kolme kuu jooksul (artikli 3 lõige 3). Komitee tunnistab ja toetab asjaolu, et digiturgude õigusakti protsess muudab platvormid vastutavateks. Komitee märgib samuti, et eelnõus võetakse arvesse kaitse- ja kaebeõigust ning digiettevõtluse aspekte. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee toetab digiturgude õigusakti meetmeid, mis võimaldavad komisjonil hinnata ja jälgida sisule juurdepääsu kontrollijate platvormide arengut, näiteks ühinemisi väljaspool määrusest (EÜ) nr 139/2004 (4) tulenevaid lävendeid. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Lisaks toetab komitee komisjoni hinnangut selle kohta, kas praegune ELi kord võimaldab piisaval määral saavutada olulisi väikese käibe eesmärke, mis võivad mõjutada konkurentsi ELi siseturul (5). Üks võimalus on volinik Vestageri ettepanek (6) võtta vastu liikmesriikide konkurentsiasutuste esildised ühinemiste kohta, olenemata sellest, kas need asutused olid pädevad juhtumit läbi vaatama või mitte. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Euroopa Komisjon kõrvale tuleb luua kavandatud digiturgude nõuandekomitee, et saavutada maksimaalne tõhusus. Komitee leiab, et artikkel 32 on selles osas väga ebamäärane, ning on seisukohal, et komiteele tuleks teha ülesandeks pidev järelevalve ja jälgimine. Komitee soovitab kaaluda ka seda, kas komitee võiks saada kaebusi tarbijaühendustelt ja sotsiaalpartneritelt. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee leiab, et ärihuvide, tarbijakaitse ja ametiühingutega seotud organisatsioonid tuleks ära kuulata ja nende seisukohti tuleks arvesse võtta, samuti nagu konkurentsijuhtumite puhul. Digiturgude õigusakti artikkel 20 volitab komisjoni korraldama arutelusid ja tegema avaldusi. Komitee teeb ettepaneku, et nende osalemine ja õigus olla ära kuulatud tuleks selles artiklis selgelt välja tuua. |
| --- | --- |

4.6.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digiteenuste õigusakt“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 64).

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  ELT C 47, 11.2.2020, lk 64.

2

(3)  ELT C 47, 11.2.2020, lk 64.

3

(4)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

4

(5)  https://one.oecd.org/document/DAF/COMP/WD(2020)24/en/pdf

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019-2024/vestager/announcements/future-eu-merger-control_en

6

---

LISA

Sektsiooni arvamuse järgmine tekst, mille poolt hääletas vähemalt veerand hääletanutest, asendati täiskogu istungjärgul vastuvõetud muudatusettepanekuga:

| „2.3. | Põhiteenuse pakkumise korral on võimalik hinnata, kas mõne sellise teenuse osutajal on omadusi, mis kumulatiivselt vastavad sellistele kriteeriumidele, et teda saaks lugeda konkreetse teenuse sisule juurdepääsu kontrollijaks. Komitee ei usu, et see kumulatiivne lähenemine hõlmaks tõhusalt juurdepääsu kontrollijaid, kuid teeb ettepaneku, et digiturgude õigusakti täitmiseks peaks täidetud olema vaid üks kriteerium, eelistatavalt kasutajate arv. Samuti väljendab komitee muret, et juurdepääsu kontrollijate tuvastamine võib olla töömahukas ja seetõttu soovitab kiiremat menetlust.“ |
| --- | --- |

„2.3.

Põhiteenuse pakkumise korral on võimalik hinnata, kas mõne sellise teenuse osutajal on omadusi, mis kumulatiivselt vastavad sellistele kriteeriumidele, et teda saaks lugeda konkreetse teenuse sisule juurdepääsu kontrollijaks. Komitee ei usu, et see kumulatiivne lähenemine hõlmaks tõhusalt juurdepääsu kontrollijaid, kuid teeb ettepaneku, et digiturgude õigusakti täitmiseks peaks täidetud olema vaid üks kriteerium, eelistatavalt kasutajate arv. Samuti väljendab komitee muret, et juurdepääsu kontrollijate tuvastamine võib olla töömahukas ja seetõttu soovitab kiiremat menetlust.“

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 98 |
| --- | --- |
| Vastu: | 83 |
| Erapooletuid: | 20 |

Poolt:

98

Vastu:

83

Erapooletuid:

20

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/70 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/70

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ“

(COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD))

(2021/C 286/13)

| Raportöör: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Raportöör:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 11.2.2021
  Euroopa Parlament, 8.2.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 235/3/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 11.2.2021

Euroopa Parlament, 8.2.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

235/3/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks ettepaneku võtta vastu määrus digiteenuste ühtse turu kohta (digiteenuste õigusakt) ajal, mil on tekkinud uued ja innovaatilised infoühiskonna (digitaalsed) teenused, mis on muutnud ELi kodanike igapäevaelu ja kujundanud ümber seda, kuidas nad suhtlevad, ühendust peavad, tarbivad ja äriga tegelevad. Need teenused on aidanud oluliselt kaasa ühiskondlikele ja majanduslikele muutustele ELis ja kogu maailmas ning COVID-19 kriis on näidanud, kuivõrd olulised on need parema ühiskonna loomiseks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab komisjoni jõupingutusi, et vältida ühtse turu killustumist riiklike õigusnormide ja eeskirjade järsu kasvu tõttu, mis võib süsteemi õõnestada ja takistada kõikidel Euroopa ettevõtetel saada kasu tugevast ühtsest turust. Seda silmas pidades nõuab komitee selget avaldust digiteenuste õigusakti ammendavuse kohta. Komitee on veendunud, et see on võimalus kehtestada digiturgude jaoks ülemaailmsed standardid, mis aitavad Euroopat sellesse uude ajastusse üleminekul, tagades tarbijate kõrgetasemelise turvalisuse internetis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on teadlik, et arutelu digiteenuste õigusakti üle on ajamahukas ja et pikema aja jooksul on vaja teha kompromisse. Sellele vaatamata kutsub komitee komisjoni ja liikmesriike üles määrama kindlaks arutelu ja avaliku kaasava konsultatsiooni korraldamiseks ning määruse ja strateegia rakendamiseks mõistliku ajakava. Sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel on selles tähendusrikas roll, et tagada kõikidele osalejatele võrdsed võimalused, hoolimata sellest, kas nad on asutatud Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee on samuti veendunud, et digitehnoloogiate olulisusega seoses on esmatähtsaks muutunud uute õigusnormide ja eeskirjade vajadus, et lahendada sellistest tehnoloogiatest tulenevaid probleeme ja murekohti. Uue majanduse jaoks on vaja uusi lähenemisviise. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee toetab soovitussüsteemide ja reklaami suuremat läbipaistvust. Selliseid soovitussüsteeme ei tohiks siiski hirmutavaks pidada, vaid tuleb tagada, et tarbijad saavad vaid seda reklaami, mida nad soovivad. Seetõttu tuleks õigusnormides rõhutada individuaalset autonoomiat ja komitee leiab, et määruse artiklitega 29 ja 30 peaks seetõttu saavutama õige tasakaalu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee märgib, et päritoluriigi põhimõttega seoses esineb palju puudusi, ning kutsub üles hoolikalt kaaluma alternatiivseid meetodeid, näiteks sihtriigi põhimõtet, eelkõige maksu-, töö- ja tarbijakaitseküsimustes, välja arvatud juhul, kui ELi tasandil on tugevam reguleerimine, et tagada aus konkurents ja võimalikult kõrge tarbijakaitse tase. Tuleb tagada, et platvormitöötaja suhtes kohaldatakse samu tööõiguse sätteid, mis kehtivad riigis, kus teenust osutatakse, sest töötajate kehvad töötingimused on muutunud ausa konkurentsi seisukohast väga problemaatiliseks. Üldine eesmärk on jõustada ja tugevdada siseturgu, tagades kõigile osalejatele võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Läbipaistvuskohustused ei tohi takistada tehnoloogia arengut, eelkõige tehisintellekti ja arvutiteaduse valdkondades. Kuigi tehisintellekti läbipaistmatus (nn must kast) toob kaasa riske, võib sellega samuti kaasneda märkimisväärne kasu. Komitee rõhutab vajadust tagada täpselt väljatöötatud õigusnormid ja et need ei takistaks tehnika arengut, võttes arvesse tarbijate ja töötajate kaitse võimalikult kõrget taset. Komitee nõuab asjakohase raamistiku väljatöötamist, et võimaldada ettevõtetel tagada oma tehisintellektisüsteemide õiglus, usaldusväärsus ja turvalisus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Veebimajutuse suhtes kohaldatav vastutusest vabastamise erand peaks kehtivuse kaotama üksnes siis, kui tegu on sisuga, mis on ilmselgelt ebaseaduslik või mis on kohtuotsusega tunnistatud ebaseaduslikuks. Komitee soovitab luua positiivse vastutuse korra, mida kohaldatakse teatavatel tingimustel internetipõhistele kauplemiskohtadele. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kasutatavaid määratlusi tuleb lõimida ja võimaluste piires ühtlustada asjakohaste õigusnormidega, nagu digiturgude õigusakt, direktiiv autoriõiguste kohta digitaalsel ühtsel turul ja P2B-määrus (mis käsitleb õigluse ja läbipaistvuse edendamist veebipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate jaoks). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Digiteenuste õigusakt on osa laiemast regulatiivsest lähenemisviisist platvormimajandusele ning selles tuleb käsitleda ka maksustamist, töötajate õigusi (sealhulgas sotsiaalkaitset, töötervishoidu ja -ohutust, õigust ühinemisele ja kollektiivläbirääkimistele), rikkuse jaotamist ja kestlikkust ning tooteohutust. Komitee juhib tähelepanu ülisuurele ülesandele saavutada nõuetekohane kooskõlastatus muude oluliste õigusaktidega, eelkõige intellektuaalomandi, telekommunikatsiooni, andmete ja privaatsuse, audiovisuaalsektori ja loomulikult e-kaubanduse direktiivi valdkondades. Vaja on põhjalikku ülevaadet selle kohta, kuidas saaks lõimida selliseid erinevaid perspektiive, mis digiteenuste õigusakti mõjutavad. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee jälgib eriti tähelepanelikult maksustamise, andmehalduse, tööhõiveseisundi, töötingimuste ja tarbijakaitsega seonduvat, kuna need aspektid on olulised tegurid digimajanduse mõnikord ebaausa konkurentsi seisukohast. Komitee rõhutab, et nende probleemide lahendamisel tuleb arvesse võtta kestliku arengu eesmärke, digitaalarengu tegevuskava, põhiõiguste hartat ja Euroopa sotsiaalõiguste sammast. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Digitehnoloogia võib olla meie igapäevaelu jaoks tarvilik. Sellest võib olla ühiskonnale ja majandusele palju kasu ning nüüdseks on üldiselt kinnitust leidnud, et see on turu toimimise ja üksteisega suhestumise jaoks hädavajalik ning et see toob tegelikku kasu kõigile. Sellegipoolest on digiteenustega kaasnenud märkimisväärseid probleeme nii isikute, ühiskonna kui ka turu jaoks. Õiglasem Euroopa sõltub digitaalsektori nõuetekohasest reguleerimisest ning kõnealuse hüve nõuetekohase jaotamise tagamisest ja kõikide turuosaliste (kodanikud, tarbijad, töötajad ja iga suurusega ettevõtted) piisavast kaitsest. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisjoni vastustes paljudele dokumentidele, kohtupraktikas toimunud muudatustele ja üleskutsetele esiteks reformida põhjalikult ELi olemasolevat e-kaubanduse õigusraamistikku, säilitades samal ajal oma vastutuskorra, üldise jälgimiskohustuse keelu ja siseturu klausli, ja teiseks tagada ajakohastatud, õiglasem ja konkurentsivõimeline digitaalne turg, keskendutakse kahele valdkonnale: digiteenuste õigusakt ja digiturgude õigusakt. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Digiteenuste õigusaktiga peab tagama Euroopa tarbijakaitse kõrge taseme digitaalmajanduse mitme aspekti, eelkõige digitaalsete veebiplatvormide puhul. Kõnealuse ettepaneku kõige kaalukamate ja vastuolulisemate aspektide seas on ebaseadusliku sisu vastu võitlemine ja avalikkusele suunatud reklaami läbipaistvuse suurendamine. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Digiturgude õigusaktis pöörab komisjon tähelepanu Euroopa digituru toimimisele, püüdes samal ajal seda rohkem tasakaalustada ning suurendada selle konkurentsivõimet ja uuenduslikkust, luues kõigi turuosaliste jaoks võrdsed tingimused ja võimaldades nii inimestele rohkem ja paremaid teenuseid. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Seepärast kiidab komitee heaks komisjoni suuremad jõupingutused digimajanduse reguleerimisel ja selle usaldusväärseks muutmisel nii ühiskonna kui ka majanduse jaoks. Kodanike, töötajate ja ettevõtjate jaoks, eelkõige VKEd ja haavatavad kodanikud, on vaja digiplatvormidega seotud suhetes kaitsemeetmeid ning turvalisus tuleb tagada kõikides toimingutes nii sisu, majandustehingute kui ka intellektuaalomandi õiguste puhul. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Euroopa Liidu küberruumi nõuded muutuvad aina keerukamaks ja killustatumaks. Tuleb teha jõupingutusi nende arusaadavuse ja sidususe parandamiseks. Liiga keerukad nõuded võivad olla ebasoodsad nii ettevõtete kui ka kodanike jaoks, pärssides innovatsiooni, suurendades kulusid ja muutes inimestele nende õiguste kasutamise raskemaks. Seega väljendab komitee heameelt komisjoni kavatsuse üle kooskõlastada ja lõimida liikmesriikides jõustamiseeskirjade menetluslikud aspektid ning vahetult kohaldatava õigusakti valiku üle. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee rõhutab, et digiteenuste õigusakt peaks olema kooskõlas võimaliku õigusraamistikuga, milles käsitletakse muid platvormimajandusega seotud asjakohaseid küsimusi, näiteks töötajate õigused (sealhulgas sotsiaalkaitse, töötervishoid ja -ohutus, õigus ühinemisele ja kollektiivläbirääkimistele) (1), maksude ja rikkuse jaotamine ning kestlikkus. Komitee toonitab, et need probleemid on vaja lahendada Euroopa tasandil ning võttes arvesse kestliku arengu eesmärke, digitaalarengu tegevuskava, põhiõiguste hartat ja Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Komitee jälgib eriti tähelepanelikult selliseid komisjoni tulevasi algatusi, mis on seotud maksustamise, andmehalduse, tööhõiveseisundi, töötingimuste ja tarbijakaitsega, kuna need on olulised tegurid digimajanduse mõnikord ebaausa konkurentsi seisukohast. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Küberruumi reguleerimine peaks olema võimalikult suurel määral tulevikukindel ja tehnoloogiliselt neutraalne. See tagab tarbijakaitsele ja turvalisusele keskendudes kõigile selguse ja turuvõimalused. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | On väga oluline, et komisjon võtaks meetmeid digimajanduse maksustamise valdkonnas rahvusvaheliste arutelude raames, tagades õigluse ja läbipaistvuse, rikkuse jaotamise ja kestlikkuse. Komitee nõuab nende teemadega tegelemist Euroopa tasandil ja kooskõlas kestliku arengu eesmärkide, digitaalarengu tegevuskava, põhiõiguste harta ja Euroopa sotsiaalõiguste sambaga. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Parem ja tõhusam reguleerimine, muu hulgas ebaausa konkurentsi vältimiseks, on sellise uue majanduse üks peamisi teemasid. Komisjon on kindlal arvamusel ja komitee toetab seda seisukohta, et sellise turu reguleerimiseks, mille korral ei saa rakendada samu vahendeid ja jätkata praegusi suundumusi, on vaja uusi vahendeid ja lähenemisviise. On selge, et tavapärasest konkurentsi õigusraamistikust ei piisa, et tulla tõhusalt toime olemasolevatest suurtest tehnoloogiaettevõtetest tulenevate probleemide ja raskuskohtadega. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee nõuab selgemate nõuete kehtestamist, näiteks selliste, mida komisjon on valmis uurima, võttes aluseks ühtse turu lihtsustatud ja kiirendatud raamistiku digimaailma jaoks. EL peab oma õigusakte ajakohastama, et tegeleda tõhusalt peale sisule juurdepääsu kontrollijate platvormidega seotud probleemidele ka digiturgudega seotud probleemidega. Uus majandus nõuab erinevat tegutsemist ja seega väljendab komitee digiturgude õigusakti algatuse üle heameelt (2). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Euroopa digitaalset suveräänsust tuleb üksikasjalikult arvesse võtta kõikides õigusaktides, et mitte üksnes kaitsta ettevõtjaid, vaid ka töötajaid, tarbijaid ja kodanikke. COVID-19 kriisiga jõudis ohtlike toodete, võltside arvustuste, ebaausate kaubandustavade jt tarbijaõiguste rikkumiste ning piraatlus- ja võltsimisjuhtumite arv digiplatvormidel vastuvõetamatule tasemele. See näitab digiteenuste õigusakti algatuse tähtsust ja kiiret tegutsemisvajadust. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Samuti on teada, et digiplatvormidega seotud pettuste ja ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemise jõustamismehhanismid on probleemsed ja tuleb tagada, et ettevõtetele, kes saavad digimajandusest kõige rohkem kasu, langeks ka rohkem vastutust. Komitee on veendunud, et digiteenuste õigusakt aitab taastada usaldust turu vastu ja ergutada liikmesriike kehtestama kiire ja tõhusa jõustamismehhanismi, mis sobib kõikidele liikmesriikidele, võttes arvesse olemasolevaid erinevusi. Komiteel on heameel asjaolu üle, et tänu digiteenuste õigusaktile vähenevad tõenäoliselt jõustamisega seotud puudused ebaseadusliku internetireklaami valdkonnas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Olenemata rakendatavast jõustamissüsteemide ja -mehhanismide lähenemisviisist peab komisjon eraldama selleks piisavad rahalised vahendid ning liikmesriigid peavad investeerima inimressurssidesse, koolitussüsteemidesse ning tark- ja riistvarasse, mis võivad suurendada usaldust turul ja üksikisikutes. Seepärast on esmatähtis määratleda nii digiteenuste õigusakti rakenduskulud kui ka eeldatavad tegevusetusest tulenevad kulud ühiskonna jaoks ja luua vajalikud tingimused, et tagada kõikide liikmesriikide kaasatus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Digiteenuste õigusakti kohaldamisalast rääkides on suurus oluline: vältimaks ebaõiglast konkurentsi, mis põhineb rahalisel võimul ja suurusel, ei tohi selle valdkonna kõiki ettevõtteid ühtmoodi kohelda. Kuid kavandatav kriteerium, st töötajate hulk, võib osutuda ebapiisavaks ja sellest võib olla lihtne mööda hiilida. See on eriti tähtis, sest suurt osa kavandatava määrusega platvormidele kehtestatavatest kohustustest, nagu kaebuste menetlemine, kuritarvitava käitumise vastased meetmed, kuritegudest teatamine, reklaami läbipaistvus, sõltumatud auditid ja usaldusväärsed teavitajad, ei kohaldata mikro- ega väikeettevõtetele. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee rõhutab siiski, et oluline on kaitsta VKEsid ning mikro- ja sotsiaalseid ettevõtteid. Need ettevõtted ei pruugi olla võimelised lubama endale vastavus- ja investeerimiskulusid ning tuleb tagada, et nad ei kannataks sellise määruse rakendamise tõttu, mis pidi võimaldama ausat konkurentsi. Seetõttu kutsub komitee üles leidma mikro- ja väikeettevõtjate (artikkel 16) määratlemiseks alternatiivseid kriteeriume, nagu aastane käive või nende omandi- või organisatsiooniline struktuur. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee peab tervitatavaks kohanemisperioodi ettevõtete jaoks, mis kuuluvad väga suurte digiplatvormide kategooriasse (artikli 25 lõige 4). Sageli arenevad sellised ettevõtted väga kiiresti ja neile tuleb anda õiglane võimalus kohaneda ettepanekus esitatud rangemate nõuete ja kohustustega. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kuigi ettepanekust selgub, et seda tuleb käsitleda kui lex generalis, näib eri õigusaktides olevat palju tihedalt seotud määratlusi, mis võivad vastavuse seisukohast tulenevalt muutuda liiga tülikaks, tuues ettevõtetele ja tarbijatele kaasa lisakulud. Näiteks on ettepanekus määratletud digiplatvormi kontseptsioon, aga platvormi kontseptsiooni ei ole kindlaks määratud, kuid seda kasutatakse P2B-määruses (määrus (EL) 2019/1150) (3) ning direktiivis digitaalse ühtse turu kohta ((EL) 2019/790) (4) kasutatakse veebisisu jagamise teenuse osutaja kontseptsiooni ning digiturgude õigusakti ettepanekus viidatakse sisule juurdepääsu kontrollijatele ja põhiplatvormiteenustele. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Digiteenuste ulatuslikuma kasutamisega on ärimudelid arenenud üha keerukamaks ning eri osalejate erinevused muutuvad ebaselgeks. Võttes arvesse sektori kiiret arengut, mis tekitab reguleerivate asutuste jaoks probleeme, on vaja selgeid määratlusi. Komitee soovitab digimajanduse jaoks täpsemalt määratleda platvormid, kasutajad või teenusesaajad (ettepanekus kasutatakse mõlemaid termineid, kuid teenusesaajate määratlust esineb palju sagedamini), tarbijad ja töötajad. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Praeguse ettepaneku kohaselt kohaldatakse ettevõtjate tegevuse jälgitavuse nõudeid üksnes siis, „[k]ui digiplatvorm võimaldab tarbijatel sõlmida kauplejatega kauglepinguid“ (artikkel 22). Teine võimalus on määratleda n-ö kauplemiskohtadena sellised osutajad/platvormid, kes võimaldavad tarbijatel sõlmida kauplejatega kauglepinguid, ja selgitada, millised nõuded kehtivad selle kategooria vahendajatele. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Artikli 35 ja 36 kohaseid tegevusjuhendeid tuleks koostada avatud ja kaasaval viisil. Kaasata tuleks kasutajaid, teenusesaajaid, kodanikuühiskonna organisatsioone, sotsiaalpartnereid ja asjaomaseid ametiasutusi. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee märgib, et päritoluriigi põhimõttega seoses esineb palju puudusi, ning kutsub üles hoolikalt kaaluma alternatiivseid meetodeid, näiteks sihtriigi põhimõtet, eelkõige maksu-, töö- ja tarbijakaitseküsimustes, välja arvatud juhul, kui ELi tasandil on tugevam reguleerimine, et tagada aus konkurents ja võimalikult kõrge tarbijakaitse tase. Tuleb tagada, et platvormitöötaja suhtes kohaldatakse samu tööõiguse sätteid, mis kehtivad riigis, kus teenust osutatakse, sest töötajate kehvad töötingimused on muutunud ausa konkurentsi seisukohast väga problemaatiliseks. Üldine eesmärk on jõustada ja tugevdada siseturgu, tagades kõigile osalejatele võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Peale selle ei tohiks ettepaneku artiklites 8 ja 9 kehtestatud süsteemi pidada kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise alternatiiviks ning tuleks selgitada, et tunnustamise ja täitmise keeldumise nõuded jäävad kehtivaks ja kohaldatavaks. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komitee kiidab heaks selgituse, mille kohaselt omaalgatuslikud uurimised ei mõjuta vastutusest vabastamise kohaldamist (artikkel 6), ja asjaolu, et säilib üldise jälgimiskohustuse puudumise põhimõte (artikkel 7). Siiski ei tohiks need eeskirjad mõjutada internetipõhiste kauplemiskohtade kohustust korrapäraselt kontrollida artikli 22 kohaselt kauplejaid ning pakutavaid tooteid ja teenuseid. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Täpsustada tuleks artikli 12 lõiget 1, nimelt seda, kas sättega on hõlmatud selline teave nagu SaaS-lepingus tarkvaramüüjale edastatud tehnilised andmed. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Komitee kiidab heaks teavitamise ja ettevõttesisese kaebuste menetlemise üksikasjalikud nõuded ning ettepanekuga kaasnevad kaitsemeetmed. Komitee leiab siiski, et vastutusest vabastamise põhimõte (artikkel 5) tuleks välja jätta üksnes siis, kui sisu on päritoluriigi või vahetult kohaldatava ELi õiguse kohaselt ilmselgelt ebaseaduslik või kui kohtus on kindlaks tehtud, et see on ebaseaduslik. Muul juhul võivad vahendajad olla huvitatud sisu vaikimisi eemaldamisest. Teatavat laadi sisu õiguslik hindamine võib olla väga keerukas ja vahendajaid ei tohiks pidada vastutavaks, kui nad ei ole seda eemaldanud. See on kooskõlas peatamiskohustusega, mis on sätestatud artiklis 20, milles viidatakse ilmselgelt ebaseaduslikule sisule. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Digiteenuste loomine põhineb peamiselt andmete haldamisel ja neile juurdepääsul. Sellega seoses on vaja pidada meeles andmehaldust käsitlevat õigusakti (COM(2020) 767 final), kus räägitakse võimalikust andmete haldamise ja vahetamise ühistute loomisest, mis soodustab väike- ja üksikettevõtjaid, kes üksi ei pruugi olla võimelised suurtele andmehulkadele juurde pääsema või neid töötlema. Need struktuurid võiksid pakkuda ühist kaasavat juhtimist vahendamise haldamiseks, andmete vahetamiseks või jagamiseks ettevõtete ja üksikettevõtete vahel, kes saavad andmeid pakkuda, kuid neist ka kasu saada ja neid kasutada. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Rakendusstrateegia – meetmete elluviimine

| 4.1. | Ettepanekus märgitakse, et mõju hindamise aruandes selgitati digiteenuste õigusakti ja laiema õigusraamistiku vahelisi seoseid, esitades poliitikavariantide üksikasjalikumad kirjeldused ning aluseks olevate tõendite üksikasjalikuma analüüsi. See on ülioluline, kuid ei tähenda seda, et ühiskond ei tunneks kõikide asjakohaste muutujate pärast muret ega oleks jätkuvalt ettevaatlik. Digiteenuste tähtsus meie majanduses ja ühiskonnas suureneb jätkuvalt, kuid samuti kaasneb nendega üha enam riske. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Mis puudutab meetmete rakendamise lisaväärtust, siis see algatus suurendab märkimisväärselt liikmesriikide koostöö tõhusust ja koondab mõned ressursid, et tagada tehniline abi ELi tasandil seoses sisu modereerimis- ja soovitussüsteemide ning internetireklaami kontrollimisega väga suurtel digiplatvormidel. Seeläbi muudetakse omakorda jõustamis- ja järelevalvemeetmed tõhusamaks, sest praegune süsteem põhineb suurel määral väheste liikmesriikide piiratud järelevalve suutlikkusel. Siiski tuleks ettepanekut parandada tagamaks, et jõustamine toimuks ja tarbijate õiguskaitse toimiks tõhusalt ja kiiresti. Digiteenuste õigusakt peab hõlmama tarbijatele mõeldud õiguskaitsevahendeid, sh kahju hüvitamist, kui ettevõtjad ei täida kõnealusest õigusaktist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ettepanekus on öeldud, et komisjon loob tervikliku raamistiku kõnealuse õigusakti väljundite, tulemuste ja mõju pidevaks jälgimiseks alates selle kohaldamise kuupäevast. Kehtestatud järelevalvekava näeb ette õigusvahendi hindamise viie aasta jooksul alates selle jõustumisest. Komitee leiab, et see ei ole mõistlik ajakava, mis looks usaldust turul ja kodanikes ning tagaks kooskõla e-kaubanduse direktiivi läbivaatamisega. Komisjon peaks õigusvahendit hindama korrapäraselt iga kahe aasta tagant. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Nõuetest tuleb tõhusalt teavitada ja need ei tohi kahjustada ELi mainet. ELi kodanike kaitse ja tarbijakaitse peaksid olema tulevase teabevahetuse ja jõustamise keskmes. EL on ja peaks jääma ettevõtete, töötajate ja kodanike jaoks külalislahkeks piirkonnaks, sealhulgas väljaspool liitu asujate jaoks. Määrus ei tohiks mõjuda koormava ega takistavana, vaid see peaks pigem olema tasakaalustatud lähenemisviis 21. sajandil interneti reguleerimiseks, millega kehtestatakse standard parema ja õiglasema digimajanduse, turvalisema veebiruumi ja elujõulise demokraatia kaitsmise jaoks. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Põhiõigused

| 5.1. | Nõuetekohaselt tuleb kaitsta töötajate õigusi, tagades tarbijakaitse kõrge taseme, ning eraelu puutumatust, isikuandmete kaitset ja põhivabadusi, nagu ettevõtlusvabadus, teenuste osutamise vabadus ning väljendus-, mõtte- ja arvamusvabadus, kooskõlas õigusnormide ja põhiõiguste hartaga. Ettepaneku eesmärk peaks sellest tulenevalt olema saavutada õiglane tasakaal. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ettepaneku oluline aspekt on menetluslik õiglus, kuid üksnes sellest ei pruugi tegeliku ja tõhusa õigluse tagamiseks piisata, kui stiimulid ei ole nõuetekohaselt ühtlustatud. Ebaseadusliku sisu või, nagu osa on väljendanud, kahjuliku sisu lai kontseptsioon võib piirata väljendus- ja arvamusvabadust. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Inimväärikuse tagavad ranged ja selged eeskirjad kodanike ja tarbijate kaitseks. Need aspektid on ettepanekus tähtsal kohal ja need tuleks säilitada. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Digiteenuste õigusaktis kavandatud raamistik annab ametiasutustele õiged vahendid manipuleerimise, diskrimineerimise jt kuritarvitamiste ärahoidmiseks ja jälgimiseks ning neile reageerimiseks. Komitee leiab, et EL ja liikmesriigid peavad investeerima märkimisväärseid vahendeid ja tagama, et neid kasutatakse ühiskonna üldiseks hüvanguks. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Selleks et vähendada diskrimineerimise riski, nõuab komitee, et EL ja selle liikmesriigid investeeriksid piisavalt vahendeid, et kontrollida platvormide kasutatavaid algoritme ja teha nende üle järelevalvet. Komitee peab kiiduväärseks paremat juurdepääsu andmetele ja algoritmidele ning soovitab, et see tuleb tagada kõigi tasandite avaliku sektori asutustele ja avalikes huvides tegutsevatele heakskiidetud sõltumatutele teadlastele, muu hulgas sõltumatut kodanikuühiskonda esindavatele teadlastele. |
| --- | --- |

5.5.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa komisjoni konsultatsioon platvormide töötingimuste parandamise kohta.

1

(2)  Komitee arvamus digiturgude õigusakti kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 64).

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  ELT L 186, 11.7.2019, lk 57.

3

(4)  ELT L 130, 17.5.2019, lk 92.

4

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/76

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi küberturvalisuse strateegia digikümnendi jaoks““

(JOIN(2020) 18 final)

(2021/C 286/14)

| Raportöör: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Raportöör:

Philip VON BROCKDORFF

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 238/0/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 21.4.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

238/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab esitatud strateegiat positiivseks sammuks, et kaitsta valitsusi, kodanikke ja ettevõtjaid kogu ELis üleilmsete küberohtude eest ning kindlustada majanduskasv. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on seisukohal, et rahalised lisavahendid on tarvis riiklikele üksustele kättesaadavaks teha, et võimaldada investeeringuid küberturvalisuse taristusse, reageerimaks tõhusalt sellistele kriisidele nagu pandeemia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee peab tervitatavaks ettepanekut luua kogu ELis turbekeskuste (SOC) võrgustik ning ettepanekut, et Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA) teeks koostööd kõigi sidusrühmadega, piiramaks 5G-võrguga kaasnevaid riske. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kiidab heaks ka ettepaneku arendada edasi Europoli rolli küberkuritegevusealase eksperdikeskusena. Koostöö paljudest sidusrühmadest koosneva kogukonnaga ja rahvusvahelisel tasandil on samuti oluline. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee hoiatab oskuste nappuste eest küberturvalisuse valdkonnas ning soovitab kogu ELi hõlmavat küberturvalisuse karjääriteede vahendit, mis aitaks huvilistel asjaomaseid karjäärivõimalusi avastada, planeerida ja arendada. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee rõhutab desinformatsiooni temaatikat. Desinformatsiooni levitamisel võivad olla tõsised tagajärjed ning selle ennetamine võiks moodustada osa igast küberturvalisust käsitlevast strateegiast. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab, et kõik välisinvesteeringud ELi strateegilistes sektorites peaksid olema kooskõlas liidu julgeolekupoliitikaga. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee hoiatab kvantarvutitega seonduvate ohtude eest ning peab vajalikuks üleminekut kvantresistentsele või kvanttehnoloogiajärgsele krüptograafiale. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee soovitab komisjoni küberturvalisuse strateegiat korrapäraselt, kuid mitte harvem kui iga kahe aasta järel ajakohastada, et tulevastele tehnoloogiatele ja eelseisvatele riskidele tõhusalt reageerida. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lõpetuseks rõhutab komitee sotsiaaldialoogi tähtsust küberturvalisuse meetmete kujundamisel, et tõhusalt kaitsta üksikisikuid kaugtöö ja üldise veebitegevuse puhul. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Euroopa Komisjoni teatis

| 2.1. | Kõnealuse teatise eesmärk on rõhutada ELi pühendumust kaitsta oma kodanike huvides veebikeskkonda, mis pakub võimalikult suurt vabadust ja turvalisust. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Teatises kirjeldatakse ELi visiooni selles valdkonnas, määratakse kindlaks rollid ja vastutus ning pakutakse välja konkreetsed tegevussuunad ELi tasandil, mille eesmärk on tagada tugev ja tõhus kaitse, seistes samal ajal kodanike õiguste eest, et muuta veebikeskkond ohutuks ja turvaliseks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kavandatud meetmete eesmärgid on järgmised:






  — | saavutada avalikus ja erasektoris ning riiklikul ja ELi tasandil kübervastupidavusvõime, tõhustades võrgu- ja infoturbe valdkonnas suutlikkust, valmisolekut, koostööd, teabevahetust ja teadlikkust; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

saavutada avalikus ja erasektoris ning riiklikul ja ELi tasandil kübervastupidavusvõime, tõhustades võrgu- ja infoturbe valdkonnas suutlikkust, valmisolekut, koostööd, teabevahetust ja teadlikkust;

| — | ühtlustada protsesside järjestus küberkaitseks kogu liidus ning luua asjakohast teavet sisaldav andmebaas, et pakkuda ohuteavet mõjutatud sektori või majanduse toetamiseks; |
| --- | --- |

—

ühtlustada protsesside järjestus küberkaitseks kogu liidus ning luua asjakohast teavet sisaldav andmebaas, et pakkuda ohuteavet mõjutatud sektori või majanduse toetamiseks;

| — | vähendada oluliselt küberkuritegevust, tugevdades uurimise ja süüdistuse esitamise eest vastutavate organite asjatundlikkust, võttes kogu liidus kasutusele paremini koordineeritud lähenemisviisi õiguskaitseasutuste vahel ning tõhustades koostööd teiste osalejatega; |
| --- | --- |

—

vähendada oluliselt küberkuritegevust, tugevdades uurimise ja süüdistuse esitamise eest vastutavate organite asjatundlikkust, võttes kogu liidus kasutusele paremini koordineeritud lähenemisviisi õiguskaitseasutuste vahel ning tõhustades koostööd teiste osalejatega;

| — | luua kogu ELi hõlmav koolitusprogramm ja sertifitseerimine spetsialistidele, kes vastavad küberkuritegevuse kvalifitseeritud ekspertide nõuetele, et saavutada kogu liidus ühtne oskuste tase; |
| --- | --- |

—

luua kogu ELi hõlmav koolitusprogramm ja sertifitseerimine spetsialistidele, kes vastavad küberkuritegevuse kvalifitseeritud ekspertide nõuetele, et saavutada kogu liidus ühtne oskuste tase;

| — | töötada ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames välja ELi küberkaitsepoliitika ja -võimalused; |
| --- | --- |

—

töötada ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames välja ELi küberkaitsepoliitika ja -võimalused;

| — | edendada digitaalsest ühtsest turust kasu saamiseks vajalikke tööstuslikke ja tehnoloogilisi ressursse. See aitab stimuleerida Euroopa IKT-tööstuse ja turvalise turu tekkimist, panustab ELi majanduse kasvu ja konkurentsivõimesse ning suurendab avaliku ja erasektori kulutusi küberturvalisuse alasele teadus- ja arendustegevusele; |
| --- | --- |

—

edendada digitaalsest ühtsest turust kasu saamiseks vajalikke tööstuslikke ja tehnoloogilisi ressursse. See aitab stimuleerida Euroopa IKT-tööstuse ja turvalise turu tekkimist, panustab ELi majanduse kasvu ja konkurentsivõimesse ning suurendab avaliku ja erasektori kulutusi küberturvalisuse alasele teadus- ja arendustegevusele;

| — | tõhustada ELi rahvusvahelist küberruumi poliitikat, et edendada ELi põhiväärtusi, määrata kindlaks vastutustundliku käitumise normid, propageerida kehtiva rahvusvahelise õiguse kohaldamist küberruumis ning aidata väljaspool ELi asuvaid riike küberturvalisuse suurendamisel; |
| --- | --- |

—

tõhustada ELi rahvusvahelist küberruumi poliitikat, et edendada ELi põhiväärtusi, määrata kindlaks vastutustundliku käitumise normid, propageerida kehtiva rahvusvahelise õiguse kohaldamist küberruumis ning aidata väljaspool ELi asuvaid riike küberturvalisuse suurendamisel;

| — | töötada välja ELi turvapitser toodetele, teenustele ja tehnoloogiatele, mis vastavad küberturvalisuse standarditele ja nõuetele, ning seda rakendada. |
| --- | --- |

—

töötada välja ELi turvapitser toodetele, teenustele ja tehnoloogiatele, mis vastavad küberturvalisuse standarditele ja nõuetele, ning seda rakendada.

| 2.4. | Kavandatud strateegia hõlmab selliste oluliste teenuste turvalisust nagu haiglad, energiavõrgud ja raudteed ning üha suurenevat võrguühendusega seadmete hulka meie kodudes, kontorites ja tehastes, suurendades ühist suutlikkust reageerida suurtele küberrünnetele ning tehes koostööd partneritega üle kogu maailma, et tagada küberruumi rahvusvaheline julgeolek ja stabiilsus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kuna küberturvalisuse ohud on peaaegu alati piiriülesed ja kuna ühe riigi vastane küberrünne võib mõjutada mitut liikmesriiki või kogu ELi, teeb komisjon ka ettepaneku luua ühine küberüksus, et ELi ja liikmesriikide käsutuses olevate ühiste vahendite ja oskusteabe abil küberohtudele kõige tõhusamal viisil reageerida. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Strateegia jaoks vajalikud 2 miljardit eurot eraldatakse ELi programmi „Digitaalne Euroopa“ ja programmi „Euroopa horisont“ vahenditest. Sellele lisanduvad liikmesriikide ja erasektori investeeringud. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Tänapäeval on küberturvalisus ELi institutsioonide ja ametite ning iga liikmesriigi ja nende majanduse toimimise lahutamatu osa. Küberturvalisus on ülioluline selleks, et toetada liidu energiataristut ja arukate võrkude kasutuselevõttu (1) ning ELi liikmesriikide majanduse digi- ja rohepööret. Sama oluline on asjaolu, et küberturvalisus tagab kodanike põhiõiguste ja -vabaduste kaitse. Õiguste ja vabaduste kaitsmine on eriti vajalik, kuna küberründed võivad kodanikke ja kodumajapidamisi (samuti ettevõtjaid, organisatsioone ja avalikke teenuseid) kahjustada. Hiljutine arvutirünne Belgia Tournai haiglakeskuses on näide ohust mitte ainult füüsilisele varale, vaid ka inimeludele seoses kirurgiliste operatsioonide edasilükkamisega (2). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Võrgustiku DIGITALEUROPE (3) hinnangul pärsivad küberohud olulisel määral Euroopas jõukuse saavutamist. Hinnanguliselt ulatus 2020. aasta lõpuks küberkuritegevusest tingitud majanduslik kahju kogu maailmas 2,5 triljoni euroni ning 74 % maailma ettevõtjatest langeb 2021. aastal eeldatavasti häkkimise ohvriks. Vaatamata sellele rakendab küberturvalisuse poliitikat üksnes 32 % Euroopa ettevõtjatest. Ilmselgelt ja paratamatult vajavad küberohud ELi koordineeritud reageerimist ja küberturvalisuse strateegiat, mis suudaks lahendada nii praeguseid probleeme kui ka kaitsta organisatsioone ja kodanikke järgmise põlvkonna küberohtude eest. See kehtib eriti avalike teenuste kohta, kus hallatakse tohutul hulgal isiklikke ja tundlikke andmeid ning mida tuleb kaitsta. Lisaks tuleb küber- ja digitaalse vastupidavusvõime abil kindlustada liidu liikumist Euroopa andmete suveräänsuse ja andmete konfidentsiaalsuse säilitamise poole, mis omakorda suurendab jõukust ELis. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Küberrünnetest tulenevad võimalikud majanduslikud kahjud on ulatuslikud ja hõlmavad järgmist:






  — | intellektuaalomandi ja konfidentsiaalse äriteabe kaotus; |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

intellektuaalomandi ja konfidentsiaalse äriteabe kaotus;

| — | võrgupettused ja finantskuriteod, mis on sageli tingitud isikuandmete vargusest; |
| --- | --- |

—

võrgupettused ja finantskuriteod, mis on sageli tingitud isikuandmete vargusest;

| — | finantsmanipulatsioon, võimalikke ühinemisi puudutava varastatud tundliku äriteabe kasutamine või eelteave börsil noteeritud äriühingute tulemusaruannete kohta; |
| --- | --- |

—

finantsmanipulatsioon, võimalikke ühinemisi puudutava varastatud tundliku äriteabe kasutamine või eelteave börsil noteeritud äriühingute tulemusaruannete kohta;

| — | alternatiivkulud, sealhulgas tootmise või teenuste katkestamine, ja vähenenud usaldus veebitegevuste vastu; |
| --- | --- |

—

alternatiivkulud, sealhulgas tootmise või teenuste katkestamine, ja vähenenud usaldus veebitegevuste vastu;

| — | võrkude turvamise kulud, näiteks küberkindlustuse ostmine (4) ja küberrünnetest taastumise eest tasumine, ning |
| --- | --- |

—

võrkude turvamise kulud, näiteks küberkindlustuse ostmine (4) ja küberrünnetest taastumise eest tasumine, ning

| — | häkkimise ohvriks langenud ettevõtja ja selle kaubamärgi mainekahju ja vastutuskindluse risk, sealhulgas ajutine börsiväärtuse kahjustamine. |
| --- | --- |

—

häkkimise ohvriks langenud ettevõtja ja selle kaubamärgi mainekahju ja vastutuskindluse risk, sealhulgas ajutine börsiväärtuse kahjustamine.

| 3.4. | Strateegiliste ja rahvusvaheliste uuringute keskuse (CSIS) hiljutisest aruandest küberkuritegevuse majandusliku mõju kohta ilmneb, et küberkuritegevus mõjutab majanduslikult kõige enam Euroopat, olles hinnanguliselt võrdne 0,84 %-ga ELi SKP-st, võrreldes Põhja-Ameerika 0,78 %-ga. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sellest lähtuvalt tuli kavandatud strateegia, millele eelnesid põhjalikud konsultatsioonid sidusrühmadega, täpselt õigel ajal, sest ekspertide prognooside kohaselt kasvab ühendatud seadmete arv kogu maailmas 2025. aastaks 25 miljardini. Veerand neist seadmetest võetakse eeldatavasti kasutusele Euroopas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Strateegia väljakuulutamine langes kokku teatega, et USA föderaalvalitsuse asutuste arvuteid ohustati küberründega, mis oli suunatud USA ettevõtte vastu, kes arendab ettevõtjate jaoks tarkvara, et aidata hallata nende võrke ja IT-süsteeme. Rünne puudutas ka sadu USA ettevõtjaid, kus häkkerid lisasid pahavara tarkvarauuendusele, mille olid alla laadinud tuhanded asjaomase USA ettevõtte kliendid. See vahejuhtum näitab, kuidas küberründed võivad ohustada avaliku halduse asutusi, kõigi sektorite ettevõtjaid ja ühiskonda tervikuna. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ei ole üllatav, et strateegia kohaldamisalasse kuuluvad sellised keskse tähtsusega sektorid nagu on andme- ja pilveteenuste pakkujad, telekommunikatsioon, valitsuste IT-süsteemid ja tootmine. Muud asjakohased näited selle kohta, kus võivad ilmneda küberturvalisuse ohud, hõlmavad kontaktide jälgimise rakendusi, näiteks selliseid, mida kasutatakse COVID-19-le reageerimiseks. Kontaktide jälgimise rakenduste turvalisus aitab ilmselgelt suurendada avalikkuse usaldust eraisikute andmete kaitse vastu seoses pandeemiale reageerimiseks väga oluliseks peetavate COVID-19 meetmetega. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | COVID-19 pandeemia on kiirendanud muutusi töökorralduses – koguni 40 % ELi töötajatest hakkas 2020. aastal tegema kaugtööd (5). Hinnanguliselt 40 % ELi kasutajatest koges 2020. aastal turvalisusega seotud probleeme ning küberründed mõjutasid enam kui 12 % ettevõtjatest. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee peab kavandatavat strateegiat sammuks õiges suunas, et kaitsta valitsusi, kodanikke ja ettevõtjaid kogu ELis üleilmsete küberohtude eest ning kindlustada küberruumis juhtpositsioon, tagades ühtlasi, et interneti ja tehnoloogia kasutamise eelised on kõigile kättesaadavad. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee leiab, et küberturvalisus on oluline majandustegevuse kaitsmiseks ja majanduskasvu edendamiseks ning kasutajate usalduse tagamiseks veebitegevuses. Samuti nõustub komitee, et vaja on astuda julgeid samme, tagamaks, et eurooplased saaksid innovatsioonist, ühendatusest ja automatiseerimisest kindlat kasu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee tunnistab, et ELi majandussektorid muutuvad üha enam digitaalselt ja üksteisest sõltuvaks. Asjade interneti seadmete kasutamine tarbijate ja ettevõtjate hulgas on tohutult kasvanud, samuti on seda täheldatud tööstuslikes tingimustes, näiteks tootmises, ning finantstehnoloogia ja regulatiivtehnoloogia on saanud normaalsuseks. 5G kasutuselevõtt kogub hoogu ja viimasel ajal on COVID-19 kriis kiirendanud paljude ettevõtjate ja valitsuste digiüleminekut, sundides neid peaaegu üleöö kaugtegevust korraldama, võimendades seega peamiselt pilvepõhiste teenuste kasutamist. Selline areng nõuab tõhusat, kiiret ja kaasavat reageerimist küberturvalisuse tagamiseks. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Need muudatused on tõstnud valitsusi ja tööstust ohustava kriitilise riski taset. Komitee toetab seetõttu uut küberturvalisuse strateegiat ja selle ettepanekuid kübervastupidavusvõime parandamiseks nii ELis kui ka sellest väljaspool. Kuigi avaliku sektori üksused saavad ELi rahastamisvõimalusi kasutada erinevate asjaomaste programmide raames, millega toetatakse selle valdkonna investeeringuid, nt „Horisont 2020“/„Euroopa horisont“, on komitee seisukohal, et avalikele või osaliselt avalik-õiguslikele üksustele oleks vajalikud muud rahastamisvõimalused, et võimaldada investeeringuid nõuetekohasesse küberturvalisuse taristusse, tagamaks kodanikele varustuskindluse eelkõige sellise kriisi ajal nagu praegune pandeemia. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Euroopa Komisjoni ettepanek rajada kogu ELis turbekeskuste võrgustik, mis tõhustaks tehisintellekti ja masinõppe kasutamist küberohu ja -intsidentide tuvastamiseks ja analüüsiks ning neile reageerimise kiiruse parandamiseks, on tarvilik ja õigeaegne. Komitee tunnistab, et edukate küberrünnete käsitsi ennetamine on üha keerulisem, kuna turberühmad peavad tegelema suure hulga igapäevaste häireteadetega ja sellega kaasneb kvalifitseeritud töötajate üldine puudus kõnealuses valdkonnas. Kõik see muudab turbekeskuste automatiseerimise vältimatuks. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee kiidab heaks 5G turvalisuse valdkonna eesmärgid ja meetmed, mis on hädavajalikud selleks, et aidata leevendada uusi riske, mis tulenevad 5G-võrgu taristuga kaasnevast kasvavast ründepinnast. Komitee toetab eelkõige üleskutset, et ENISA ja liikmesriigid teeksid koostööd kõigi sidusrühmadega, et paremini mõista uusi 5G-turvatehnoloogiaid ja -võimalusi ning ohte. Strateegias tunnistatakse ilmselgelt, et uute 5G-tehnoloogiate kasutamisel, näiteks võrgu virtualiseerimise, viilutamise ja servtöötluse puhul, on eriti suur tõenäosus konkreetsete haavatavuste tekkeks, mis nõuab rohkemate turvameetmete võtmist. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee tunnustab ka ettepanekut arendada edasi Europoli rolli küberkuritegevusealase eksperdikeskusena, et toetada riiklikke õiguskaitseasutusi, samuti CERT-EU rahaliste vahendite suurendamist ja tugevamaid volitusi. Mõlemal üksusel on keskne roll kogu ELis küberturvalisuse tagamisel. Need jõupingutused aitavad kahtlemata parandada küberturvalisust ELi institutsioonides, ametites ja mujalgi. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee tunnustab strateegias ELi rahvusvahelise koostöö rõhutamist, edendades seda näiteks küberdiplomaatia teel rahvusvahelistes suhetes või kahepoolsete küberturvalisusealaste dialoogide tugevdamise ja kolmandates riikides kübervõimekuse suurendamise kaudu. Küberturvalisuse ohud on üleilmsed ja mitte ainult piirkondlikud ning nende vastu võitlemise tõhus poliitika peab samuti olema üleilmne. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee märgib ka seda, et strateegias rõhutatakse dialoogi ja koostöö tähtsust paljudest sidusrühmadest koosneva kogukonnaga, eelkõige korrapärase teabevahetuse kaudu era- ja avaliku sektori, sotsiaalpartnerite ning akadeemiliste ringkondadega. See lähenemisviis on teretulnud ning see on hädavajalik strateegias sisalduvate ettepanekute edasiarendamiseks ja selliste oluliste arengusuundumustega tegelemiseks nagu kaugtööst tulenevad turvalisusprobleemid. Kõigi asjaomaste sidusrühmade panus peaks olema järjepidev, kuna küberkuritegevuses kasutatav tehnoloogia muutub üha keerulisemaks. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee pooldab seda, et suurt tähelepanu pööratakse küberohtude vastu võitlemise oskuste üldisele arendamisele. Kuid enamiku Euroopa ettevõtjate ja eriti VKEde jaoks on kasvav puudulike oskuste osakaal endiselt suur probleem, mis puudutab küberturvalisuse ohtude vastu võitlemist. Komitee on veendunud, et kõnealustele puudulikele oskustele saab lahenduse leida ainult kogu ELi hõlmava küberturvalisuse karjääriteede vahendi abil, mis aitab inimestel avastada ja üles ehitada võimalikku karjääri küberturvalisuse vallas, suurendades teadlikkust küberturvalisuse valdkonnas alustamiseks, sellele üleminekuks või seal edasiliikumiseks vajalikest teadmistest, oskustest ja võimetest. See vahend peaks hõlmama ka konkreetseid programme, milles käsitletakse juurdepääsu küberturvalisuse ruumile ja selle mitmekesisust. Kogu ELi hõlmava küberturvalisuse karjääriteede vahendi toetamisel peetakse äärmiselt oluliseks kutseharidusasutuste rolli. Lisaks peaks EL üha enam innustama ühiseid uurimisalgatusi (nii ELis kui ka väljaspool), et koolitada kaasaval viisil kvalifitseeritud küberturvalisuse spetsialiste, võttes arvesse tehnoloogia muutuvat rolli kaasavama töökoha ja ühiskonna loomisel. Samuti tuleks aktiivselt kaaluda (üli)õpilaste julgustamist astuma küberturvalisusealasesse kraadiõppesse, pakkudes stipendiume küberturvalisusele keskenduvatele bakalaureuse-, magistri- ning doktoriastme üliõpilastele. Vastuteenena võiks kaaluda pärast õpingute lõpetamist teenistust ELi institutsioonides ja ametites ning avalike teenuste osutamisel kogu ELis. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee märgib, et üks aspekt, mida küberturvalisuse strateegias pole käsitletud, on küberturvalisuse ja desinformatsiooni seos. Komitee viitab konkreetselt uuringule, mille tellis Euroopa Parlamendi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakond (6). Interneti-küberruumi ajastul võib desinformatsiooni levitamine põhjustada tõsiseid tagajärgi. Piiriüleste rünnetega teabekeskuste, valitsuste või Euroopa institutsioonide vastu kaasneb desinformatsiooni levitamine ning sellised ründed võivad vähendada ka usaldust riigiasutuste vastu. Seega tuleb igas küberturvalisuse strateegias rõhutada desinformatsiooni ennetamise olulisust. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Samuti märgib komitee, et liidu julgeolekut võivad ohustada ka välisinvesteeringud strateegilistes sektorites, kriitilise tähtsusega varade, tehnoloogia ja taristu omandamine liidus ning kriitilise tähtsusega seadmete tarnimine. Seoses sellega ja kooskõlas kehtivate riigihanke-eeskirjadega soovitab komitee lepingute sõlmimisel turvalisusele rohkem tähelepanu pöörata. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komitee märgib ka seda, et praegust krüptograafiatarkvara ja -süsteemide turvalisust õõnestab kvantarvutite kasutuselevõtmine, mis peaksid avalikkusele kättesaadavaks muutuma kümne või vähema aasta pärast. See põhjendab kvantresistentsele või kvanttehnoloogiajärgsele krüptograafiale ülemineku vajadust. Seda kinnitavad üleilmsed kvanttehnoloogiajärgsete krüptograafiliste skeemide standardimise algatused, nagu USA NISTi kvanttehnoloogiajärgse krüptograafia standardimise protsess, Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudi kvantturvalise krüptograafia töörühm ja Hiina krüptoloogiliste uuringute assotsiatsiooni kvanttehnoloogiajärgse krüptograafia konkurss. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Komitee soovitab riiklikud küberturvalisuse strateegiad läbi vaadata, et tagada vastavus komisjoni strateegiale ning kindlustada, et liikmesriikide tasandil tehtud otsused ühtiksid komisjoni strateegias sisalduvate ettepanekutega. Kogu ELi hõlmavat strateegiat ja riiklikke strateegiaid tuleks vastastikku lähendada, et nii praegu kui ka tulevikus küberohtudega tõhusalt toime tulla. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Kuna tulevased riskid on suuresti ettearvamatud ja viidates punktile 4.13, soovitab komitee komisjoni küberturvalisuse strateegiat korrapäraselt, kuid mitte harvem kui iga kahe aasta järel ajakohastada, et tulevastele tehnoloogiatele ja eelseisvatele riskidele tõhusalt reageerida. Nagu varem öeldud, on küberturvalisuse strateegiate ajakohastamisel otsustava tähtsusega ka sidusrühmade osalus ja kõrgetasemelised teadusuuringud. |
| --- | --- |

4.15.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Küberrünne arukale võrgule võib mõjutada tarbijate ja ettevõtjate energiavarustust.

1

(2)  https://www.databreaches.net/chwapi-hospital-hit-by-ransomware-operations-canceled-and-another-city-hit/

2

(3)  https://www.digitaleurope.org/

3

(4)  Küberkindlustusel on loomulikult omad piirid. COVID-19 on toonud esile asjaolu, et riskide kuhjumine paneb kindlustatavuse proovile. AONi hiljutine töö toetab väidet, et kindlustus moodustab vaid väga väikese osa (5 %) kübervalmidusega seotud kulutustest. Leiti, et auditid ja koolitused on olulisemad kulusid määravad tegurid.

4

(5)  Eurofound (2020), „Living, working and COVID-19“ (Elamine, töötamine ja COVID-19), sari „COVID-19“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608864/IPOL_STU(2019)608864_EN.pdf

6

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/82 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/82

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse arvutipõhist süsteemi piiriüleste tsiviil- ja kriminaalmenetluste andmete vahetamiseks (e-CODEXi süsteem) ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1726“

(COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD))

(2021/C 286/15)

| Raportöör: | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |

Raportöör:

Ozlem YILDIRIM

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõige 2 ja artikli 82 lõige 1 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 247/0/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 24.2.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõige 2 ja artikli 82 lõige 1

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

247/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt regulatiivse algatuse ettepaneku üle, mida tuleb täiendada Euroopa Parlamendi ettepanekutega. e-CODEXil on kaudne positiivne mõju, sest see lihtsustab ja kiirendab piiriüleseid kohtumenetlusi ja koostööd, mis aitab ühtlasi parandada ühtse turu toimimist. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Väärib märkimist, et e-CODEX ei piirdu ainult e-õiguskeskkonnaga. Tulevikku silmas pidades soovitab komitee lisada sätte, millega antakse süsteemi kasutamise võimalus ka teistele haldusasutustele muuks otstarbeks, sealhulgas e-terviseandmete edastamine. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee soovitab komisjonil lisada määruse kohaldamisalasse skaleeritavuse aspekti. Seni on e-CODEXit kasutatud mõnes liikmesriigis, kes on selle projekti esialgsed toetajad. Praegust e-CODEXi projekti tuleb siiski laiendada ja tagada selle jätkuv sujuv toimimine kõigis liikmesriikides, sest see on määruse ettepaneku eesmärk. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ühiskonna, majanduse ja halduse digiüleminek kiireneb ning tervikuna moodustavad need kaugeleulatuva eesmärgi. On vaja kindlat seost sellise reaalsusega. Muude algatuste hulgas on e-CODEXi süsteem digitaalse õigusalase koostöö paketi ja e-õiguskeskkonna digitaalsete teenuste taristu üks põhikomponent. Kuna see käsitleb õiguskaitset ja põhiõigusi, on komitee seisukohal, et see peab olema seotud üldise digistrateegiaga „Euroopa digituleviku kujundamine“ (1). See on üks põhiaspekt, mida määruses aga selge sõnaga ei väljendata. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Arvestades seda, et eu-LISA ei ole reguleeriv amet, leiab komitee, et määruse ettepaneku 2. peatükis tuleb käsitleda otsustusprotsessi läbipaistvust, liikmesriikide ja muude asjakohaste sidusrühmade kaasamist ning selle juhtimisega seotud asutuste langetatud otsuste vältimatut sõltumatust. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kuna e-CODEX koosneb tarkvaratoodete paketist, mida saab kasutada turvalise teabevahetuse jaoks pääsupunkti loomiseks, peab kõrge turvalisuse taseme tagamine olema määruse üks põhieesmärk, mida tuleb käsitada kui vajadust kehtestada turvameetmed, mis kaitsevad üksikisiku õiguste piiranguteta kasutamist. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Üks punkt, millele komitee arvates tuleks pöörata suuremat tähelepanu, on tegelik ja laialdane juurdepääs digitaalsele õigusemõistmisele. e-CODEXi süsteemi eelised peavad ulatuma kaugemale juhtimise, toimimise ja suhtlemisvõime parandamisega seotud aspektidest. Komitee on seisukohal, et digitaalse õigusemõistmise arendamise eesmärk peab olema tagada kõigile ELi kodanikele kindlustatud, turvaline, usaldusväärne ja lihtne juurdepääs õigusemõistmisele. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee juhib tähelepanu eri sidusrühmade ja liikmesriikide väljendatud murele selle pärast, kas e-CODEXi alalises käitamises ja edasises arendamises eu-LISA poolt on piisavalt tagatud kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõte. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Komisjoni ettepaneku taust ja kokkuvõte

| 2.1. | e-CODEXi (online andmevahetus e-õiguskeskkonnas) süsteem loodi Euroopa e-õiguskeskkonna mitmeaastase tegevuskava (2009–2013) (2) raames eelkõige selleks, et aidata kaasa piiriüleste kohtumenetluste digiüleminekule ja hõlbustada liikmesriikide õigusasutuste vahelist teabevahetust. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | e-CODEX on peamine vahend koostalitlusvõimelise ja detsentraliseeritud sidevõrgu loomiseks riiklike IT-süsteemide vahel piiriülestes tsiviil- ja kriminaalmenetlustes. See on tarkvarapakett, mis võimaldab riiklike süsteemide vahelist ühendust, lubades kasutajatel, näiteks õigusasutustel, õigusala töötajatel ja üldsusel, kiiresti ja turvaliselt saata ja vastu võtta dokumente, juriidilisi vorme, tõendeid ja muud teavet. e-CODEXi süsteem koosneb tarkvaratoodete paketist, mida saab kasutada turvalise teabevahetuse jaoks pääsupunkti loomiseks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | e-CODEXi süsteem on üks komisjoni e-õiguskeskkonna poliitika peamisi komponente, mille eesmärk on parandada õiguskaitse kättesaadavust ja tõhusust liikmesriikides ning mis kuulub mitmeaastasesse Euroopa e-õiguskeskkonna tegevuskavasse (2019–2023) (3). Komisjon teatises „Õigusemõistmise digipööre Euroopa Liidus. Võimalusterohked töövahendid (4)“ on samuti leidnud kinnitust asjaolu, et e-CODEX on piiriüleste kohtumenetluste puhul peamine turvalise digitaalse teabevahetuse vahend. Kiirete, turvaliste ja usaldusväärsete taristute ja teenuste pakkumisele suunatud digitaalse ühtse turu kontekstis kuulusid e-õiguskeskkonna edendamise lahendused 2016. aasta e-valitsuse tegevuskavasse (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | e-CODEXi arendasid ajavahemikul 2010–2016 välja 21 ELi liikmesriiki ning protsessis osales ka kolmandaid riike/piirkondi ja organisatsioone (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Praegu haldab e-CODEXi süsteemi liikmesriikide ja muude organisatsioonide konsortsium ning seda rahastatakse ELi toetusest. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | e-CODEXi süsteemi tuleb juhtida viisil, mis ei sea kahtluse alla riiklike kohtusüsteemide sõltumatust. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisjon esitab määruse ettepaneku e-CODEXi süsteemi loomiseks ELi tasandil ning volitab Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametit (eu-LISA) vastutama süsteemi operatiivjuhtimise eest. e-CODEXi süsteemi stabiilne juhtimine võimaldab teha sellest standardsüsteemi elektrooniliste sõnumite vahetamiseks õigusalases koostöös ELi tasandil. eu-LISA ei võta e-CODEXi süsteemi juhtimist üle enne 2023. aasta juulit. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee väljendab heameelt regulatiivse algatuse ettepaneku üle, mida tuleb täiendada Euroopa Parlamendi ettepanekutega. e-CODEXil on kaudne positiivne mõju, sest see lihtsustab ja kiirendab piiriüleseid kohtumenetlusi ja koostööd, mis aitab ühtlasi parandada ühtse turu toimimist. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Euroopa on digipöörde juhtiv jõud. e-CODEX on selle pöörde katalüsaator Euroopas ja liikmesriikides ning mis veelgi tähtsam, nende vahel. See on midagi rohkemat kui funktsionaalsed IT-vajadused, hõlmates selliseid põhitegureid nagu ühtlustamine, kultuur, inimõigused ja muud protsessid, millega liikmesriigid peavad ühiskonna ja majanduse digiüleminekul tegelema. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kuna see määrus võimaldab kodanikel saada kasu paremast piiriülesest juurdepääsust õigusemõistmisele, peab komitee vajalikuks käsitleda ka vajalikku liikmesriikide suutlikkuse tugevdamist ja ühtlustamist õigusalase koostöö valdkonnas. See saab alguse e-CODEXi aluseks olevast digitaalsest ökosüsteemist, mis peab võimaldama koostalitlusvõimelist ja ühendatud keskkonda. Komitee soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et seni on IT kasutuselevõtmine Euroopa kohtusüsteemis olnud ebaühtlane. Seepärast soovib komitee näha tihedamat koostööd riiklike justiitsministeeriumite vahel ja eri tasanditel toimuvat ühtlustamist kogu Euroopa Liidus, arvestades täiel määral riikide süsteemide erisustega, sealhulgas kaasatud osalejate rollide ja ülesannetega. Tehnilisel tasandil on vaja tagada, et liikmesriikidel oleks sarnane automatiseerituse tase ja tehniline võimekus mahukate elektrooniliste dokumentide käsitsemiseks ja hoiustamiseks, samuti teenuseosutajate väga turvaliseks ühendamiseks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Väga oluline on suurendada usaldust kodanike, ettevõtete ja riigiasutuste vahelise piiriülese elektroonilise suhtluse vastu. Tähelepanuta ei saa jätta Euroopa ühtsel turul e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste määruse (eIDAS) mõju e-CODEXi taristule ja toimimisele. Kuna eIDAS reguleerib e-allkirju, e-tehinguid, kaasatud asutusi ja nende protsesse, märgib komitee, et e-CODEX toimib laialdase suhtluse tõhusa vahendina. Selle taristu peab toimima kooskõlas eIDASe nõuetega ja võimaldama turvalist koostalitlusvõimet. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Väärib märkimist, et e-CODEX ei piirdu ainult e-õiguskeskkonnaga. Tulevikku silmas pidades soovitab komitee lisada sätte, millega antakse süsteemi kasutamise võimalus ka teistele haldusasutustele muuks otstarbeks, sealhulgas e-terviseandmete edastamine. e-CODEXi kasutamine mujal kui e-õiguskeskkonnas aitab kaasa selle pikaajalise kasutamise tagamisele ja julgustab liikmesriike tegema oma taristusse vajalikke investeeringuid. Kuna kõnealune ettepanek reguleerib ainult õiguskeskkonna aspekte, oleks selliseks kasutamiseks vaja teisi seadusandlikke ettepanekuid. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee toetab e-CODEXi süsteemi, sest see võimaldab piiriülestes tsiviil- ja kriminaalkohtumenetlustes teavet ja dokumente turvaliselt elektrooniliselt edastada. Nagu komisjon märgib, on seda määrust vaja peamiselt kahel põhjusel: esiteks e-CODEXi süsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse loomiseks ja tagamiseks ning teiseks selle juhtimise, edasiarendamise ja hooldamise usaldamiseks eu-LISA ametile. Komitee juhib aga tähelepanu asjaolule, et digitaalse kohtusüsteemi tõhusaks haldamiseks on vaja nii jätkusuutlikku ja stabiilset tehnilist ülesehitust kui ka kindlat haldustaristut. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee soovitab komisjonil lisada määruse kohaldamisalasse skaleeritavuse aspekti. Seni on e-CODEXit kasutatud mõnes liikmesriigis, kes on selle projekti esialgsed toetajad. Praegust e-CODEXi projekti tuleb siiski laiendada ja tagada selle jätkuv sujuv toimimine kõigis liikmesriikides, sest see on määruse ettepaneku eesmärk. Komitee rõhutab, et iga liikmesriigi kohustus on tagada, et nende riiklikud IT-süsteemid ja taristu toimiksid tõhusalt, oleksid turvalised ning et oleks tagatud isikuandmete kaitse ja privaatsus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee kutsub komisjoni üles uurima võimalust aidata väljaspool ELi, eelkõige Euroopa Liiduga assotsieerunud riikides tegutsevatel üksustel võtta kasutusele e-CODEXi süsteemi tarkvaratoodete pakett. Projekti kohaldamisala laiendamine, mis peaks põhinema selgel kaasrahastamise mudelil, tooks kasu kõigile asjaosalistele. Tuleks arvestada vajadusega tagada süsteemi skaleeritavus ja toimivus. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkreetsed märkused

4.1.   Kooskõla ja sidusus Euroopa põhistrateegiatega

| 4.1.1. | Ühiskonna, majanduse ja halduse digiüleminek kiireneb ning tervikuna moodustavad need kaugeleulatuva eesmärgi. On vaja kindlat seost sellise reaalsusega. Muude algatuste hulgas on e-CODEXi süsteem digitaalse õigusalase koostöö paketi ja e-õiguskeskkonna digitaalsete teenuste taristu üks põhikomponent. Kuna see käsitleb õiguskaitset ja põhiõigusi, on komitee seisukohal, et see peab olema seotud üldise digistrateegiaga „Euroopa digituleviku kujundamine“ (7). See on üks põhiaspekt, mida määruses aga selge sõnaga ei väljendata. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Komitee arvates peab tulevane tehisintellekti käsitlev seadusandlik algatus, mille komisjon esitab 2021. aasta kevadel, (8) käsitlema konkreetselt tehisintellektipõhiste lahenduste rolli e-õiguskeskkonna lahenduste võimaldamisel ja õigusasutustes tehisintellektipõhiste lahenduste kasutamisega seotud riske. Need võimalikud kasutusalad hõlmavad nn prognoosivat õigusemõistmist ja sellega seonduvaid probleeme, veebipõhise vaidluste lahendamise platvormide kasutamist ja algoritmide kasutamist kriminaaluurimistel. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Komitee tunnistab, et e-CODEX ei hõlma tehisintellekti kasutust. Tehisintellekti kasutatakse aga kohtusüsteemides üha enam. Seepärast soovitab komitee käsitleda tehisintellekti käsitleva kooskõlastatud kava (9) esmakordsel (2021. aasta esimeseks kvartaliks kavandatud) läbivaatamisel tehisintellekti ja digitaalse õigusemõistmise ning e-CODEXi süsteemi vahelist seost, sest nad on omavahel kaudselt seotud. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   e-CODEXi tõhus haldus ja selle operatiivsed aspektid

| 4.2.1. | Arvestades seda, et eu-LISA ei ole reguleeriv amet, leiab komitee, et määruse ettepaneku 2. peatükis tuleb käsitleda otsustusprotsessi läbipaistvust, liikmesriikide ja muude asjakohaste sidusrühmade kaasamist ning selle juhtimisega seotud asutuste langetatud otsuste vältimatut sõltumatust. Näiteks, kuna e-CODEXil saab olema peamine potentsiaalne kasutajarühm, võiks advokaatide osalus toimuda nii poliitika kui ka rakendamise tasandil, et reageerida näiteks vajadusele tagada, et e-CODEX toetab kõigi osapoolte võrdset juurdepääsu ja vastab juristide nõuetele. Seepärast ei peaks kohtu õigustöötajad olema mitte ainult nõuandvas rollis, vaid ka struktuurselt kaasatud. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Operatiivsel tasandil rõhutab komitee, et vaja on mõningaid selgitusi näiteks siseküsimuste range piiritlemise ja ühtse kontaktpunkti küsimustes. Samuti tuleb ühtlustada võimkondade vahel tõendite esitamise ja vahetamise vormid. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Mis puutub eu-LISAsse, siis peab amet olema varustatud piisavate inim- ja rahaliste ressurssidega. Selle mõtte rõhutamiseks kordab komitee oma soovitust eu-LISA töötajate, eelkõige IT-töötajate vajaliku koolitamise kohta (10), mis peaks sisaldama õiget arusaama sellest, kuidas e-CODEXi süsteemi haldamine peab tagama kohtusüsteemi sõltumatuse ja õiguse õiglasele kohtumenetlusele. Seda saab edasi arendada määruse ettepaneku artiklis 13. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Turvalisuse kõrge tase õiguste ja vabaduste kaitsmiseks

| 4.3.1. | Kuna e-CODEX koosneb tarkvaratoodete paketist, mida saab kasutada turvalise side jaoks pääsupunkti loomiseks, peab turvalisuse kõrge taseme tagamine olema määruse üks põhieesmärke, mida mõistetakse kui vajadust kehtestada turvameetmed, mis kaitsevad üksikisiku õiguste piiranguteta kasutamist (11). Samuti leiab komitee, et e-CODEXi määruse 2. peatükis tuleb rõhutada, et eu-LISA ameti ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti (ENISA) vahel on sõlmitud koostööleping (12). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Digilahendused peavad tagama privaatsuse ja isikuandmete kõrge kaitsetaseme. Turvalisuse kõrge tase hõlmab ka isikuandmete ühtlustatud kaitse tagamist riiklikul tasandil. Komitee kordab vajadust, et liikmesriikide vastutavad töötlejad võtaksid kasutusele asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, rakendaksid tõhusalt isikuandmete kaitse põhimõtteid ja tagaksid selleks piisavad rahalised vahendid. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Turvalisusega seotud riskid on üha ettearvamatumad. Komitee tunnistab, et riskihindamine ja -maandamine on eu-LISA iga-aastase planeerimise, toimimise ja aruandlustsükli keskmes. Komitee usub, et lisaks riskimaandamise strateegiatele ja peamiste riskide kindlakstegemisele võiks eu-LISA tugevdada oma raamistikku, tuvastades võimalikud ootamatute tagajärgedega riskid. See muudab ameti vastupidavamaks ja ettenägelikumaks. |
| --- | --- |

4.3.3.

5.   Põhiõiguste järgimine

5.1.   Kõigi juurdepääs digitaalsele õigusemõistmisele, et tagada võrdsus ja mittediskrimineerimine

| 5.1.1. | Üks punkt, millele komitee arvates tuleks pöörata suuremat tähelepanu, on tegelik ja laialdane juurdepääs digitaalsele õigusemõistmisele. e-CODEXi süsteemi eelised peavad ulatuma kaugemale juhtimise, toimimise ja suhtlemisvõime parandamisega seotud aspektidest. Komitee on seisukohal, et digitaalse õigusemõistmise arendamise eesmärk peab olema tagada kõigile Euroopa Liidu kodanikele kindlustatud, turvaline, usaldusväärne ja lihtne juurdepääs õigusemõistmisele. Määruse üks pidepunkt peab olema võrdne juurdepääs, et vältida diskrimineerimist ja ebavõrdsust. Komitee soovitab e-CODEXi määruses paremini esile tuua asjaolu, et kodanikud peavad tõeliselt kasu saama võrdsest ja tõhusast õiguskaitsest ning e-õiguskeskkonnale ja sellega seotud digiteenustele juurdepääsust. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | e-CODEXi süsteem peab laiemat üldsust teenima ja sellele abi pakkuma. Piiriüleses mõõtmes ei ole kohtu- ja piiriülesed asutused ainsad sidusrühmad. e-CODEXi keskkond peab integreerima lisaks õigusasutustele ja e-CODEXi pääsupunktidele ka mitmeid teisi osalejaid: kodanikke, kohtuid, kohtutöötajaid, muid haldus- ja IKT-töötajaid, õiguskaitseasutusi, notareid, digitaalkriminalistika eksperte, juriste ja kolmandaid isikuid, kes saavad süsteemist otsest või kaudset kasu. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Peale selle, arvestades e-CODEXi süsteemi tähtsust kodanike ja ettevõtete tõhusale õigusemõistmisele juurdepääsu tagamisel, tuleks lisada ka viide menetlusõiguste kaitsele. |
| --- | --- |

5.1.3.

5.2.   Kohtusüsteemi sõltumatuse tagamine ja õigus õiglasele kohtumenetlusele

| 5.2.1. | Kohtusüsteemi sõltumatus on võimude lahususe põhimõtte nurgakivi ja üks olulisi õigusriigi põhimõtteid. Tehnoloogia kasutamine ei tohiks kahjustada järjekindlat õigusemõistmist. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles korraldama nõuetekohase hindamise selle kohta, kas riiklike e-õiguskeskkondade süsteemide ühendamiseks kasutatav süsteem suudab järgida õiglase kohtumenetluse ja nõuetekohase menetluse põhimõtteid. Selliseid kaitsemeetmeid kohaldatakse eelkõige juhul, kui e-CODEX antakse üle eu-LISAle. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Komitee juhib tähelepanu eri sidusrühmade ja liikmesriikide väljendatud murele selle pärast, kas e-CODEXi alalises käitamises ja edasises arendamises eu-LISA poolt on piisavalt tagatud kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõte. Ettepaneku praegused kohtusüsteemi sõltumatust reguleerivad sätted ei ole rahuldavad. Arvestades selle põhimõtte olulisust, on vaja tugevamat sõnastust. Lisaks palub komitee selgitada, kuidas kavandatav e-CODEXi haldusstruktuur selle põhimõtte tõhusalt praktikas tagab. |
| --- | --- |

5.2.2.

5.3.   Põhiõiguste järgimine ja neile viitamine

| 5.3.1. | Komitee rõhutab seda, et määrus peab olema kooskõlas põhiõigustega ning järgima põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja liikmesriikide põhiseadustega. Nende hulka kuuluvad õigus turvalisusele, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ning seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõte. Komitee märgib, et asjaomaste õiguste kaitse sõltub ka sellest, millistel tingimustel saab nendesse õigustesse sekkuda ja kes selle üle otsustab. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Digitehnoloogia kasutamine ei tohi kahjustada õigust õiglasele kohtumenetlusele ja tõhusale õiguskaitsevahendile. See on eriti oluline järgmiste aspektide korral: mõlema poole võrdsed võimalused oma seisukoha avaldamiseks (poolte võrdsus); õigus olla teadlik kõigist esitatud tõenditest ja tähelepanekutest ning neid kommenteerida (võistlev menetlus); õigus avalikule asja arutamisele; kaitseõiguse rikkumatus. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Ettepanek peab sisaldama konkreetset viidet ELi põhiõiguste harta VI jaotisele „Õigusemõistmine“ ja selle artiklile 47. |
| --- | --- |

5.3.3.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 67 final.

1

(2)  ELT C 75, 31.3.2009, lk 1.

2

(3)  Määrus (EL) 2018/1726.

3

(4)  COM(2020) 710 final.

4

(5)  COM(2016) 179 final.

5

(6)  Jersey, Norra, Türgi, Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu ning Euroopa Liidu Notariaatide Nõukogu.

6

(7)  COM(2020) 67 final.

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/news/et/headlines/eu-affairs/20201208STO93329/coming-up-eu-spearheads-efforts-for-recovery-in-2021

8

(9)  COM(2018) 795 final https://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/ALL/?uri=CELEX:52018DC0795.

9

(10)  ELT C 283, 10.8.2018, lk 48.

10

(11)  Arvamus EESC-2020-05923, vastu võetud täiskogu istungjärgul aprillis 2021 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teatajas lk 76).

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  https://www.enisa.europa.eu/publications/artificial-intelligence-cybersecurity-challenges

12

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/88

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Õigusemõistmise digipööre Euroopa Liidus. Võimalusterohked töövahendid““

(COM(2020) 710 final)

(2021/C 286/16)

| Raportöör: | João NABAIS |
| --- | --- |

Raportöör:

João NABAIS

| Konsulteerimistaotlus | 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 237/2/9 |

Konsulteerimistaotlus

21.4.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

237/2/9

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt kõnealuse teatise üle, mis on oluline ja tõhus samm õigusemõistmise digipöörde võimaldamiseks. Väga oluline on toetada liikmesriike riiklikul tasandil selle muutuse tegemisel, pakkudes neile lisaks vajalikule rahastamisele ka muid töövahendeid. See toetus võimaldab arendada õigusemõistmise digipööret Euroopa tasandil, et luua mehhanismid, mis võimaldavad suurendada õigusasutuste piiriülest koostööd. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee märgib, et olukord on liikmesriigiti väga erinev ja riikide IT-vahendite mitmekesisuse tõttu ei kasuta liikmesriigid järjepidevalt teatavaid mehhanisme, näiteks e-CODEXi süsteemi (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Seepärast on komitee arvates üha olulisem kehtestada eeskirjad, mille eesmärk on parem ühtlustamine Euroopa Liidu eri liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee on seisukohal, et õiguse digipööre on oluline viis, kuidas tagada liikmesriikide ametiasutuste vahel tegelik koostöö võitluses kuritegevuse vastu, mis kahjustab tõsiselt Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee märgib, et mõnes teatise konkreetses aspektis ei võeta arvesse liikmesriikide kohtusüsteemide mitmetahulist reaalsust. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovitab komisjonil võtta vastu direktiiv distantsilt peetavate kohtumenetluste kohta, millega nähakse ette ja aktsepteeritakse mis tahes ühenduse võtmise viise videokõne teel mis tahes andmekandjal, kui need tagavad õiguse eraelu puutumatusele ega kahjusta asjaomaste isikute isikuandmete kaitset ega poolelioleva menetluse konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee ei leia, et muude juba olemasolevate kaugsidevahendite kasutamine võiks ohustada andmete kaitset kui sellist, arvestades et enamikul kohtuistungitel võivad osaleda kõik soovijad. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee on seisukohal, et võimalikku terrorirühmitust uurival liikmesriigi politseiasutusel peab olema viivitamatu juurdepääs materjalidele, mis ei ole koondatud mitte ainult Europoli, Eurojusti ja Euroopa Prokuratuuri andmebaasidesse, vaid iga liikmesriigi õiguskaitseasutuse andmebaasidesse. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee rõhutab vajadust kasutada võimalikult hästi ära digipöörde eeliseid ka seoses kohtuotsuste täitmise võimalusega teistes liikmesriikides, alternatiivsete vaidluste lahendamise mehhanismidega ning halduskoostööga liikmesriikide ja ELi ametite vahel. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Euroopa Komisjoni teatis

| 2.1. | Teatises pakutakse välja töövahendid õigusemõistmise digipöörde jaoks, et viia õigusemõistmise valdkond digiajastusse. Teatises kavandatud meetodis võetakse arvesse liikmesriikide eripära ja pädevust ning järgitakse täielikult subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Samal ajal on tähtis, et kõik liikmesriigid teeksid tööd selle nimel, et vähendada digipöördel esinevaid puudusi ja killustatust liikmesriikide õigussüsteemide vahel ning kasutada ära asjakohaste ELi rahastamismehhanismide pakutavaid võimalusi. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | COVID-19 kriis on põhjustanud õigussüsteemi toimimise ja tõhusa õiguskaitse jaoks palju probleeme. Füüsilist kohalolekut nõudvate kohtuistungite korraldamine ja kohtudokumentidega seotud piiriülene teavitamine on toimunud viivitusega, isikliku õigusabi saamine on olnud ajutiselt võimatu ning kogunenud viivituste tõttu on mõned tähtajad aegunud. Samal ajal raskendab kohtute tööd veelgi pandeemiaga seotud maksejõuetus- ja vallandamisjuhtumite arvu kasv. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Seda arvesse võttes on vaja rakendada uusi meetmeid, et tugevdada ja kiirendada õigusemõistmise digipööret. Selleks on hädavajalik toetada liikmesriike riiklikul tasandil, andes neile lisaks vajalikele rahalistele vahenditele ka töövahendeid, mis võimaldavad kõigil õigusasutustel ja õigusvaldkonna asjatundjatel valmistuda selleks uueks muutuste ajastuks. Äärmiselt oluline on muuta õigusemõistmine kättesaadavamaks ja tuua see kodanikele lähemale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ainult see toetus riiklikul tasandil võimaldab arendada õigusemõistmise digipööret Euroopa tasandil, et luua mehhanismid, mis võimaldavad suurendada õigusasutuste piiriülest koostööd. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tuleb märkida, et üldiselt on olukord praegu liikmesriikides väga erinev ja riikide IT-vahendite mitmekesisuse tõttu ei kasuta liikmesriigid järjepidevalt teatavaid mehhanisme, näiteks e-CODEXi süsteemi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Seepärast on üha olulisem kehtestada eeskirjad, mille eesmärk on parem ühtlustamine Euroopa Liidu eri liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Teatise peamine eesmärk on avaliku õigusemõistmise teenuste üha ulatuslikum digitehnoloogiale üleminek, turvalise ja kvaliteetse kaugsidetehnoloogia (videokonverentsid) kasutamise edendamine, riiklike andmebaaside ja registrite omavahelise ühendamise hõlbustamine ning turvaliste elektrooniliste edastuskanalite kasutamise edendamine pädevate asutuste vahel. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Õigusemõistmise digipööre on oluline vahend tõelise partnerluse tagamiseks liikmesriikide ametiasutuste vahel võitluses kuritegevuse vastu, mis kahjustab tõsiselt Euroopa ruumi, nagu terroriaktid, rahapesu, korruptsioon, inimkaubandus, vaenukuriteod ning vaenukõnedele ja vägivallale õhutamine. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tänapäeval on need kuriteod üha sagedamini piiriülest laadi. Digiüleminek on seega tohutu hüpe ja oluline etapp uurimis- ja õiguskaitsestrateegias seoses nende laastava mõjuga nähtustega. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kuigi komisjon on selles valdkonnas teinud märkimisväärseid jõupingutusi ja teatis väärib väga positiivset hinnangut, on õigusemõistmise digipööre tegelikult pikk ja keeruline protsess. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Teatavad konkreetsed teatise aspektid annavad põhjust kriitikaks neis avalduvate puuduste tõttu või seetõttu, et nende puhul ei mõisteta kavandatud ideede sobimatust liikmesriikide kohtusüsteemide mitmetahulise reaalsusega. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Tundub, et komisjon jätab tähelepanuta kohtuprotsesside ja muude kohtumenetluste täitmise viisid nii tsiviil-, äri- ja tööõiguse asjades kui ka kriminaalmenetlustes (nagu kohtualuste ülekuulamine ja tunnistajate kuulamine kriminaaluurimise ajal), mis võimaldavad kaugelasuvatel inimestel osaleda kas turul kättesaadavate rakenduste abil või siderakenduste raames videokõnede abil. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee mõistab, et õigusemõistmise tava tuleb järgida, kuid COVID-19 kriis on aidanud meil aru saada, et videokonverentse ei pea ilmtingimata korraldama kohtutega (nii riikliku kui ka rahvusvahelise tasandi kohtud) suhtlemiseks kehtestatud mehhanismide kaudu nii, et menetlusosalised osalevad oma elukoha kohtutes või eelnevalt määratud ja lubatud kohtades (nagu politseijaoskonnad, kohtuekspertiisi ruumid jms), sest tunnistajatega saab ühendust võtta arvuti või mobiiltelefoni teel olenemata nende asukohast. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Praegu on juba olemas mõned kaugsidevahendid, mis mitte ainult ei taga õigust eraelu puutumatusele, vaid tagavad ka andmekaitse – kaks olulist aspekti, mida tuleb loomulikult kaitsta. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Tuleb märkida, et enamiku kohtumenetluste suhtes kohaldatakse üldsuse juurdepääsu põhimõtet. Nii on üldsusele avatud kohtumenetlustel kohal mitte ainult eri asjaomaste poolte (tsiviil-, äri- ja tööõiguse menetluse raames hageja ja kostja, kriminaalkohtumenetluse raames kannatanu ja süüdistatav) sugulased ja sõbrad, vaid ka isikud, keda kohtuprotsess otseselt ei puuduta, ning paljudel juhtudel isegi ajakirjanikud ja teised meediaspetsialistid. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komitee ei leia, et muude juba olemasolevate kaugsidevahendite, näiteks IT-platvormide ja teiste nõuetekohaselt sertifitseeritud digirakenduste kasutamine võib ohustada andmete kaitset kui sellist, sest enamikul kohtuistungitel võivad osaleda kõik soovijad. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Lisaks peab süüdistataval, eelkõige kriminaalmenetlusõiguses, olema võimalus isiklikult kohtusse ilmumise asemel valida enda ärakuulamine kaugsidevahendi abil, kui puuduvad konkreetsed erandid, mis õigustaksid süüdistatava kohtu ette ilmumist. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Tunnistajatega seoses tuleks hoolitseda selle eest, et füüsilise puudega inimene, kes elab lähimast kohtust mitmete kilomeetrite kaugusel väikeses kohas, ei peaks lahkuma oma mugavast kodust ega ootama kohtumajas tunde, enne kui teda tunnistusi andma kutsutakse, sest tänapäeval on olemas usaldusväärsed ja sertifitseeritud elektroonilised platvormid, mis tagavad distantsilt teabe ja tunnistuste vahetamise turvalisuse ja konfidentsiaalsuse. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Komisjon kavandab oma teatises turvalise ja kvaliteetse kaugsidetehnoloogia (videokonverentsid) kasutamise edendamist. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Seepärast soovitab komitee komisjonil kooskõlas eespool esitatuga võtta vastu direktiiv distantsilt peetavate kohtumenetluste kohta, millega nähakse ette ja aktsepteeritakse mis tahes ühenduse võtmise viise videokõne teel mis tahes andmekandjal (nt lauaarvuti, sülearvuti või isegi mobiiltelefon), kui need tagavad õiguse eraelu puutumatusele ega kahjusta asjaomase isiku isikuandmete kaitset ega poolelioleva menetluse konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Selline käsitus on kooskõlas komisjoni 2020. aasta aruandega tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta, mis näitab, et õigusvaldkonna digiüleminekul tuleks esmatähtsaks pidada kodanikke ja luua eri sidusrühmadele uusi võimalusi, aidates vähendada viivitusi, suurendada õiguskindlust ning pakkuda odavamat ja lihtsamat juurdepääsu õigusemõistmisele. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Siiski tuleb olla tähelepanelik alaealiste ja haavatavate isikute olukorra suhtes, samuti vaenu- ja seksuaalkuritegudega seotud kohtuasjades, st juhtumite puhul, kus on olulisem, isegi hädavajalik tagada eraelu puutumatus ja õiguskindlus. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Komisjon tunneb oma teatises muret liikmesriikide kohtupraktikale masinloetavas vormis juurdepääsu võimaldava mudeli, st Euroopa kohtulahendi tunnuse väljatöötamise pärast. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | See ettepanek väärib täielikku toetust, kuid selle täieliku tõhususe tagamiseks võib vaja minna õigusloome täiendust, mis liigub kohtulahendite vormi (mitte sisu) standardimise suunas. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Nagu teame, on igal liikmesriigil lisaks oma õigusaktidele ka oma vormistamissüsteem. Kohtuotsuse ülesehitus ja sisu ei ole Portugalis sama, mis Itaalias või Prantsusmaal, ning seepärast peaks komisjon neid erinevusi nõuetekohaselt arvesse võtma. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Samuti teeb komisjon ettepaneku luua ühiste uurimisrühmade koostöö jaoks IT-platvormi (koondades liikmesriikide uurijaid ja prokuröre, vajaduse korral Europoli, Eurojusti ja Euroopa Prokuratuuri toel). Juurdepääs liikmesriikide kättesaadavatele andmetele ja andmebaasidele peaks olema piiratud pädevate asutustega, kes järgivad andmekaitsenõudeid. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Tegemist on suurepärase ettepanekuga, mida võib siiski takistada asjaolu, et ei ole ühtlustatud liikmesriikide mitmesuguste kriminaalmenetluse seadustike eeskirju, mis reguleerivad kõiki tõendite kogumisega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Kuni selline standardimine pole toimunud, on võimalik, et teatavad uurimistoimingud toovad teatavate liikmesriikide õigusaktide alusel kaasa juhtumi kehtetuks tunnistamise, kahjustades seega ühisuurimiste tõhusust. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Kõnealuses teatises on üks komisjoni mureküsimusi terrorismivastane võitlus. Lisaks sellele, et on vaja esitada seadusandlik ettepanek digitaalse piiriülese terrorismi kohtuasjadega seotud teabevahetuse kohta, on hädavajalik luua ja rakendada digiühendustel põhinevaid vahendeid mitte ainult menetlusdokumentide, vaid ka kahtlusaluseid ja uurimise all olevate rühmituste tegevust käsitleva teabe vahetamiseks (2). |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Võttes arvesse vajadust võidelda terrorismi vastu, on komitee seisukohal, et võimalikku terrorirühmitust uurival liikmesriigi politseiasutusel peab olema viivitamatu juurdepääs materjalidele, mis on koondatud mitte ainult Europoli, Eurojusti ja Euroopa Prokuratuuri andmebaasidesse, vaid iga liikmesriigi õiguskaitseasutuse andmebaasidesse. Tuleb aga hoolitseda selle eest, et teavet ei edastataks volitamata või ebausaldusväärsetele isikutele. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Samuti on vaja tagada võrguteenuste osutamine, näiteks isikutunnistuse, elektrooniliste kohtutunnistuste, perekonnaseisudokumentide või isegi karistusregistri uuendamine, samuti kohtumenetluste veebipõhine konsulteerimine, sest see mitte ainult ei võimalda vähendada reisimist teenuste osutamise füüsilistesse kohtadesse, vaid võimaldab pakkuda neid teenuseid isegi siis, kui füüsilised kohad tuleb sulgeda. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Seoses andmete (eriti ettevõtete, pankrottide, kinnistusraamatute ja äriregistrite ning karistusregistrite kohta) omavahelise ühendamisega tuleb aga tagada, et juurdepääs nendele andmetele ei ohustaks teatud juhtudel (näiteks karistusregistri andmete puhul) õigust eraelu puutumatusele ega isikuandmete kaitset. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Seepärast on hädavajalik, et selles valdkonnas loodud IT-mudelit uuritaks eriti põhjalikult, et soovitud digipööre ei kahjustaks kodanikke ega rikuks nende põhiõigusi. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Komisjon kirjeldab teatises vahendi „Minu e-õiguskeskkond“ loomist. Selle eesmärk on anda üksikisikutele elektrooniline juurdepääs kohtudokumentidele, millega isikul või tema seaduslikul esindajal on (riigisisestes kohtuasjades või teistes liikmesriikides menetluses olevates kohtuasjades) õigus tutvuda ja/või mida isikul või tema seaduslikul esindajal on õigus saada. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | Kuivõrd see tagab kiirema, tõhusama ja odavama juurdepääsu õigusemõistmisele, on digitaalse juurdepääsu võimalus nimetatud teabele kohtuasjades, milles kodanik osaleb, õigusemõistmise tõelise läbipaistvuse loomiseks hädavajalik ning oluline vahend tekitamaks kodanikes tunde, et õigusemõistmine ei ole läbipaistmatu ega juurdepääsmatu. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Asjaolu, et õigusasutused ja advokaadid ise saavad elektroonilise juurdepääsu kohtuasjadele, mida arutatakse mõnes teises liikmesriigis, on tohutu hüpe ja oluline etapp soovitud õigusemõistmise digipöördes. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | Võttes aga arvesse liikmesriikide erinevusi seoses kriminaalmenetluste kohtusaladuse hoidmise ulatusega, on selle valdkonna riiklike õigusaktide ühtlustamise puudumise tõttu see suurepärane komisjoni ettepanek piiriüleste registrite kontekstis kindlasti ohus. |
| --- | --- |

3.36.

| 3.37. | Soovitud õigusemõistmise digipööre peab pakkuma ELi kodanikele uusi olulisi võimalusi vaidluste lahendamiseks piiriüleses kontekstis. See on ainus viis, kuidas saavutada eesmärk tugevdada kodanike õigust õiguskaitse kättesaadavusele. |
| --- | --- |

3.37.

| 3.38. | Sellega seoses juhib komisjon tähelepanu näiteks selliste (digitaalsete) vahendite kehtestamisele, mis võimaldavad algatada piiriüleseid nõudeid ja tagada alaealistele elatise maksmise piiriülene täitmine vanemliku vastutuse kontekstis. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Komisjon jättis siiski oma teatises kõrvale tõeliselt põhimõttelise küsimuse, nimelt võimaluse teistes liikmesriikides kohtuotsuseid täide viia. Digipööre annab aga võimaluse saavutada see eesmärk, mis on olnud paljude õigusala töötajate pikaaegne nõudmine. Tuleb märkida, et mitmes valdkonnas (äriõigus ja perekonnaõigus) on kõnealune olukord juba sätestatud, seega tuleb seda laiendada seni hõlmamata valdkondadele. |
| --- | --- |

3.39.

| 3.40. | Juba ammu on kindlaks määratud, et kohtuotsuseid teevad tingimata iga liikmesriigi kohtud ja sellega seoses tuleb Euroopa Liidu liikmesriikide suveräänsust pidada võõrandamatuks. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Kuid tõde on see, et paljusid kohtuotsuseid kohaldatakse lõpuks varade, ettevõtete või kodanike suhtes, mis asuvad väljaspool riiki, kus otsus tehti. |
| --- | --- |

3.41.

| 3.42. | Sellistel juhtudel takistavad liikmesriikide vahelised piirid kohtuotsuste kiiret täitmist. Seega tuleks liidusiseses õigusalases koostöös kasutada digipöörde pakutavaid võimalusi, et kohtuotsused täidetaks otse piirkonnas, kus asuvad asjaomased varad. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | Sama kehtib ka alternatiivse vaidluste lahendamise viiside kohta, mille menetlusi peaks samuti olema võimalik ellu viia veebis, sealhulgas vahekohtukeskuste, rahukohtunike ja riiklike vahendussüsteemide tegevus. |
| --- | --- |

3.43.

| 3.44. | Seoses riigi ametiasutuste ning ELi ametite ja asutuste vahelise koostööga piiriülese kuritegevuse vastases võitluses tunnistab komisjon õigustatult vajadust tugevdada digikoostöö suutlikkust. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Kuigi loodeti, et komisjon määrab oma teatises kindlaks kasutatava mudeli ning investeeringud, mida ta on valmis selle olulise eesmärgi saavutamiseks tegema, on teatises esitatud vaid soovunelm, et Eurojust, Euroopa Prokuratuur, Euroopa Pettustevastane Amet ja Europol lepiksid kokku ühises lähenemisviisis, mis tagaks sujuva ja turvalise koostöö liikmesriikidega. |
| --- | --- |

3.45.

| 3.46. | Sellises olulises valdkonnas peab aga komisjon määrama kindlaks koostöömudeli kehtestamise ajavahemiku ning selle asemel, et lihtsalt soovida, et institutsioonid omavahel kokku lepiksid, kohustuks looma vahendi (vahest direktiivi), et ka selles valdkonnas kehtestada mehhanism, mis põhineb digipöörde pakutavatel võimalustel. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | Komitee tunneb heameelt komisjoni teatises väljendatud kavatsuste üle seoses rahalise toetusega, mida antakse liikmesriikidele asjakohaste IT-süsteemide väljatöötamiseks ja Euroopa Liidus õigusemõistmise digipöörde strateegia koostamiseks uue õigusprogrammi ja digitaalse Euroopa programmi raames. |
| --- | --- |

3.47.

| 3.48. | Tuleb märkida, et mitte õigusasutused ega kodanikud ei ole peamine digipöörde takistus, vaid selleks on vahendite puudumine liikmesriikides selliste meetmete kehtestamiseks, millega saaks õigusvaldkonnas luua ja kasutusele võtta digiplatvorme ja elektroonilisi süsteeme. |
| --- | --- |

3.48.

| 3.49. | Seepärast ja eelkõige võttes arvesse praegust kriisi, mis annab liikmesriikide majandusele ränga hoobi mitte ainult lühiajaliselt, vaid ka pikas perspektiivis, tuleb kiiresti leida neile riikidele rahastamislahendused, et õigusemõistmise digipööret oleks võimalik ellu viia ühtselt ja ühetaoliselt. Ainult sel tingimusel saavutatakse piiriülene koostöö Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

3.49.

| 3.50. | Samuti tuleks rõhutada, et komisjon kavatseb tagada, et see nii oluline eesmärk rakendada digipööret ELis vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ruumi loomiseks tugineks vahenditele, mis tehakse kättesaadavaks taaste- ja vastupidavusrahastu raames. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Samuti on rahustav tõdeda komisjoni seisukohta, et tehnilise toe rahastamisvahendist, mis tuleneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekust, toetatakse kõiki liikmesriike õigusvaldkonna struktuurireformide elluviimisel, mis muidugi hõlmab ka eespool nimetatud investeeringuid digiüleminekusse. |
| --- | --- |

3.51.

| 3.52. | Kuna komisjon leiab, et praegusel paberkandjal tehtaval piiriülesel koostööl on palju puudusi, millel on negatiivne mõju kohtumenetluste tõhususele ja kuludele, on oluline, et elektroonilisest edastamisviisist saaks vaikimisi kasutatav side- ja dokumendiedastusvahend. |
| --- | --- |

3.52.

| 3.53. | Riiklike süsteemide ühendamiseks oleks võimalik luua detsentraliseeritud IT-süsteem, et dokumente saaks jagada elektrooniliselt kiiremini ja turvalisemalt. Selleks tuleb dokumentide edastamisel ja tõendite kogumisel arvestada andmekaitse ja eraelu puutumatuse kaitsega. |
| --- | --- |

3.53.

| 3.54. | Õigusemõistmise digipöörde ühed olulised meetmed on elektrooniliste kohtumenetluste üldkasutatavaks muutmine, paberivaba teabevahetuse edendamine kohtute ja muude üksuste ja teenistuste vahel ning esindajate poolt menetlusdokumentide edastamine mitmesugustes multimeediavormingutes. |
| --- | --- |

3.54.

| 3.55. | Komisjoni tähelepanu tuleks juhtida ka vajadusele pakkuda õigusala töötajatele vahendeid, mis võimaldavad neil kavandatud meetmeid rakendada, digivaldkonna koolituskursuste ja teatavate elektrooniliste rakenduste ja platvormide kasutamist õpetavate erikursuste abil, millega kaasnevad tingimata kulud. |
| --- | --- |

3.55.

| 3.56. | Tuleb aga teha erand liikmesriikidele, kelle suhtes on algatatud põhiõiguste rikkumise või õigusriigi põhimõtte rikkumise menetlus:






  a) | nad ei peaks saama ELi rahalisi vahendeid; |
| --- | --- | --- |

3.56.

a)

nad ei peaks saama ELi rahalisi vahendeid;

| b) | nendega ei tohiks jagada kogu teavet, sest nende kohtuid, kohtusüsteemi ja politseiasutusi ei saa enam usaldada. |
| --- | --- |

b)

nendega ei tohiks jagada kogu teavet, sest nende kohtuid, kohtusüsteemi ja politseiasutusi ei saa enam usaldada.

| 3.57. | Praegused ümberkujundamise jõupingutused loovad tugeva aluse tehnoloogilise võimekuse ulatuslikumaks kasutamiseks tänu uutele tehnoloogiatele, et luua digivahenditega varustatud inimkeskne õigusemõistmise ökosüsteem. |
| --- | --- |

3.57.

| 3.58. | Komitee ootab suure huviga õigusaktide muutmist, mis võimaldaks õigusemõistmisel digiajastule üle minna ning näeks eelkõige ette e-identimise aktsepteerimise kohtudokumentide digitaalsel edastamisel ja elektrooniliste või elektrooniliselt edastatud dokumentide tõenduskõlblikuks tunnistamise kohtumenetlustes. |
| --- | --- |

3.58.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 712 final.

1

(2)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus (ELT C 110, 22.3.2019, lk 67).

2

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/95

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL“

(COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD))

(2021/C 286/17)

| Raportöör: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Raportöör:

Dimitris DIMITRIADIS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 24.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõige 4 ja artikkel 114 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 227/0/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 24.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõige 4 ja artikkel 114

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

227/0/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab ELi nõukogu eesistujariigi Portugali tegevust liikmesriikidelt volituste saamisel (1) alustada läbirääkimisi Euroopa Parlamendiga patsientide huvides tervisetehnoloogia hindamist käsitleva õigusakti ettepaneku üle. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee nõustub, et tõenduspõhised protsessid nagu tervisetehnoloogia hindamine, mis on liidu sotsiaalmajandusliku kasvu ja innovatsiooni oluliseks mootoriks, võivad hõlmata nii tervisetehnoloogia kliinilisi kui mittekliinilisi aspekte ning et seda on võimalik saavutada liikmesriikide vahelise koostöö kaudu liidu tasandil, eesmärgiga tagada patsientidele kõrge tervisekaitse tase ja kaasava ühtse turu tõrgeteta toimimine. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee rõhutab, et tervisetehnoloogia hindamise määrus on selle vastuvõtmise järel suureks sammuks edasi tervishoiu valdkonnas ja sillutab teed tugeva Euroopa terviseliidu loomisele, mis parandab ja kaitseb kõigi kodanike tervist. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et volitustes viidatakse tervisele kui turule, samas kui tervis on ühine hüve ja seda tuleks käsitleda üldiste huvide vaatepunktist lähtuvalt. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee tunnistab, et tervisetehnoloogia hindamine võib olla väga oluline õiglase ja jätkusuutliku tervishoiuteenuse pakkumisel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee peab asjakohaseks komisjoni otsust eelistada teistele õigusakti vormidele määrust, kuna see on sobiv liikmesriikide tasandil, kuid ka liikmesriikide vahel ja Euroopa vaatenurgast lähtuvalt otsesema ja tihedama koostöö tagamiseks (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee usub, et Euroopa rahvastiku vananemine lähiaastatel tõenäoliselt kasvab. Lisaks suurendavad ka krooniliste haiguste ja pandeemiate levimus ning keerukate uute tehnoloogiate kasutuselevõtt vajadust investeerida rohkem tervishoiusüsteemidesse, samas kui liikmesriigid seisavad silmitsi üha suuremate eelarvepiirangutega. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee toetaks maksusoodustuste kasutamist mõnes liikmesriigis ja vähese tähtsusega riigiabi ülemmäära võimalikku suurendamist. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee leiab, et liikmesriigid peaksid toetama ja rahastama idufirmades sündinud ideid uute tervisetehnoloogiate kohta ja asjakohaseid algatusi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee nõustub algatusega kehtestada suurem tervisetehnoloogia hindamise koordinatsioon, esitades selleks toimiku ja toetades järkjärgulise rakendamise ajakava, kuid juhib tähelepanu sellele, et VKEde jaoks puuduvad erisätted. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee on mures rakendamise ajakava ja eriti rakendamise kolmeaastase viivituse pärast ning on veendunud, et seda tähtaega võiks patsientide ja kulutõhususe huvides lühendada. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee soovitab määruses viidata patsientide jaoks olulise mõjuga ennetavatele meetmetele, näiteks seoses haiglatele määrusega antud juhistele haiglanakkuste jälgimise ja nende vältimise ja piiramise kohta, ning teeb ettepaneku selle kohaldamisala laiendada või seda seoses rahuldamata ravivajadustega vastavate sätetega täiendada. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee rõhutab, et täitmaks lubadust tervishoiu ja hoolduse digiteenuste pakkumise kohta, sh tervisetehnoloogia hindamise kohta, on eriti oluline kaasata kodanikuühiskonda (eriti sotsiaalmajanduse organisatsioonid ja patsiendiorganisatsioonid). |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kontekst ja raamistik

| 2.1. | Määruse ettepanek esitatakse pärast enam kui kahtekümmet aastat vabatahtlikku koostööd tervisetehnoloogia hindamise valdkonnas. Pärast piiriülese tervishoiu direktiivi (direktiiv 2011/24/EL) (3) vastuvõtmist loodi 2013. aastal vabatahtlikkuse alusel toimiv erinevatest riiklikest tervisetehnoloogia hindamise asutustest ja organitest koosnev tervisetehnoloogia hindamise võrgustik, et anda ELi tasandi teadus- ja tehnikaalase koostöö jaoks strateegilisi ja poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Neid samme täiendasid kolm järjestikust tervisetehnoloogia hindamise alast ühismeedet (4), mis võimaldasid komisjonil ja liikmesriikidel luua tugeva teadmistebaasi metoodikatest ning vahetada tervisetehnoloogia hindamisega seotud teavet. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee tunnistab, et tervishoiusüsteemid ja tervisetehnoloogia hindamise protsess põhinevad riiklikel traditsioonidel ja kultuuridel. Euroopa kodanikena usume siiski kindlalt seda, et saame tulevastest tervisealastest väljakutsetest üle ja saame Euroopa tasandil tehtava tõhusa koostöö kaudu kasu tulevastest tervishoiuteenuste pakkumisel avanevatest võimalustest. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tuleks edendada perspektiivanalüüsi läbiviimise põhimõtet, eriti tulevikuseire käigus, et võimaldada Euroopal ja riikidel patsientidele, rahvatervisele ja tervishoiusüsteemile tõenäoliselt suurt mõju omavad uudsed tervisetehnoloogiad varakult tuvastada. Sellist perspektiivanalüüsi saaks kasutada koordineerimisrühma toetamiseks selle töö kavandamisel. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Probleemid ja puudused, mida soovitakse ettepanekuga lahendada

| 3.1. | Komitee on nõus ulatuslikust konsultatsioonist ilmnenud tõdemusega, milles leitakse, et praegu takistavad või moonutavad juurdepääsu uuenduslike tehnoloogiate turule erinevused riiklikul või piirkondlikul tasandil kohaldatavates haldusmenetlustes või -meetodites ning kogu liidus esinevad nõuded, mida erinevate riiklike õigusaktide ja tavade alusel tervisetehnoloogia hindamise valdkonnas kohaldatakse. Just seetõttu esitas komisjon määruse ettepaneku, kuna tegemist on kõige sobivama seadusandliku lähenemisviisiga (5).. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee on nõus, et praegune olukord vähendab ettevõtjate jaoks prognoositavust, tekitab tööstusele ja VKEdele lisakulusid ning põhjustab viivitusi uutele tehnoloogiatele juurdepääsul ja avaldab negatiivset mõju innovatsioonile. Näidet praegusest ühtlustamiseta olukorrast on võimalik leida konkurentsivõimelisuse instituudi I-Com-i mõttekoja avaldatud dokumendist (6). Leheküljel 49 viidatakse dokumendis Euroopa Tarbijaliitude Ametile (BEUC): „Teatavad tervisetehnoloogia hindamise organid teevad hindamised kas otse või taotluse korral avalikult kättesaadavaks, samas kui teised peavad neid konfidentsiaalseks. Lisaks aktsepteerivad ühed tervisetehnoloogia hindamise asutused ravimi väärtust hindavaid vaatlusuuringuid, samas kui teised mitte.“ Nagu on näidanud mitu aastakümmet tervisetehnoloogia hindamise alast koostööd ELis, ei ole seni ühiselt läbi viidud tööde puhul järgitud rangelt vabatahtlikkuse alusel toimiv lähenemisviis neid probleeme rahuldaval viisil lahendanud. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Algatuses tegeletakse tõhusalt riiklike tervisetehnoloogia hindamise süsteemide killustatud olukorraga (erinevad menetlused ja metoodikad, mis mõjutavad tehnoloogia turulepääsu), pidades silmas, et iga uue mehhanismi usaldusväärsus on rajatud asjaomaste osapoolte sõltumatusele ja väljendusvabaduse põhimõtetele, teaduslikele, eetilistele ja erapooletutele kriteeriumitele ning et eesmärke on võimalik sobivalt saavutada tõhustatud tervisetehnoloogia hindamise alase koostöö kaudu ELi tasandil, järgides seejuures neid põhimõtteid. Kuigi see tugevdab teiste tervisetehnoloogia hindamise jaoks oluliste tasandite koostööd: näiteks riikides, kus esineb probleeme, kuna puuduvad patsiendiregistrid, tuleks koostada kõigi haiguste kohta riiklikud tegevuskavad, et kiirendada asjaomaste tervishoiuministeeriumide tööd, võttes arvesse teistes liikmesriikides kasutatavaid parimaid tavasid. See lähenemisviis hõlmab teaduslike otsuste tegemisel ka sotsiaalseid väärtusi ja prioriteete. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee toonitab vajadust toetada tehnoloogilisi uuendusi tervishoiusektoris nii, et need hõlmaksid ka haiglaväliseid tervishoiuteenuseid kohalikul tasandil. Elanikkonna vananemist (7), krooniliste haiguste sagenemist ja suurenevat iseseisva toimetulekuvõime kaotamist silmas pidades on hädavajalik, et tehnoloogiad ja koduse hoolduse valdkonna sekkumismeetodid oleksid spetsiaalselt kohandatud ning et tehnoloogiaid kasutataks tulemuslikult. Samuti tasuks julgustada tervisetehnoloogia hindamise eriprogramme, mille eesmärk on parandada kodust hooldust ja teenuseid mitte ainult uute tehnoloogiate ja telemeditsiini abil, vaid ka tänu hooldusteenuste üldise kvaliteedi tõusule. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Ettepanekuga taotletavad tulemused

| 4.1. | Tervisetehnoloogia hindamist käsitleva ELi määruse kavandatav eesmärk on muu hulgas tagada, et kliinilisi hindamisi tagav mehhanism esitataks liidu tasandil ainult ühel korral, et edendada Euroopas patsientide jaoks uudsete tervisetehnoloogiate kättesaadavust ja kasutada paremini olemasolevaid ressursse, parandades samal ajal ettevõtluse prognoositavust. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee peab asjakohaseks komisjoni otsust eelistada teistele õigusakti vormidele määrust, kuna see on sobiv liikmesriikide tasandil, kuid ka liikmesriikide vahel ja Euroopa lähenemisest lähtuvalt otsesema ja tihedama koostöö tagamiseks. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Määruse ettepanekuga soovitakse tagada, et tervisetehnoloogia hindamise suhtes kohaldatavad meetodid ja menetlused oleksid kogu ELis paremini prognoositavad ning et kliinilisi ühishindamisi ei korrataks asjatult riiklikul tasandil, et vältida kattuvusi ja lahknevusi. Eelisvariandiga tagatakse poliitikaeesmärkide saavutamisel toimivuse ja tõhususe parim kombinatsioon ning samas võetakse selles arvesse ka subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. See on parim võimalik viis siseturu eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee nõustub, et ettepanekuga luuakse liikmesriikidele kestlik raamistik, mis võimaldab neil koondada eksperditeadmisi, tugevdada tõenduspõhist otsustusprotsessi ja toetada nende püüdlust tagada riiklike tervishoiusüsteemide kestlikkus. Eelisvariant on ka kulutõhus, arvestades, et liikmesriikide, valdkonna ja VKEde saavutatav kokkuhoid ületab oluliselt nende tehtavad kulutused, sest koondatakse ressursid, välditakse dubleerimist ja parandatakse ettevõtluse prognoositavust. Ettepanek sisaldab sätteid ühiste tervisetehnoloogia hindamise vahendite kasutamise kohta, võttes vastu reguleerimisala järkjärgulise rakendamise, mille puhul alustatakse vähiravimitest, harvikravimitest ja uudsetest ravimitest, ning kehtestatakse liikmesriikide ELi tasandil tehtava ühistöö jaoks neli sammast, milleks on kliiniline ühishindamine, ühised konsultatsioonid, uudsete tervisetehnoloogiate kindlakstegemine ja vabatahtlik koostöö. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Nõustudes üksikasjaliku ajakava rakendamisega, leiab komitee, et tehisintellekti oluline roll koos digiüleminekuga on muutnud tervishoiu ja hoolduse maastikku kiirete ravistrateegiate pakkumisel. Seetõttu on komitee mures rakendamise ajakava ja eriti rakendamise kolmeaastase viivituse pärast, nii nagu on sätestatud artikli 5 lõike 2 punktis b (8), ning on veendunud, et seda tähtaega võiks patsientide ja kulutõhususe huvides lühendada. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Patsiendikeskne lähenemine on ainus viis tagada piisava ja asjakohase tervishoiuteenuse pakkumine. Sel põhjusel tuleks kavandatavas sidusrühmade võrgustikus, koordineerimisrühmas ja iga kliinilise hindamise käigus arvestada patsientide, hooldajate, sotsiaalmajanduse ja patsiendiorganisatsioonide rolli. Me toetame Euroopa Patsientide Foorumi üleskutset patsientide kogukonna kohustuslikuks ja sisuliseks kaasamiseks, et tagada tervisetehnoloogiate hindamiste läbiviimine patsientide huvides (9). |
| --- | --- |

4.6.

5.   Milliseid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke variante kaaluti? Kas on olemas eelisvariant?

| 5.1. | Komitee leiab, et määruse ettepanek on kooskõlas ELi üldeesmärkidega, nagu siseturu tõrgeteta toimimine, kestlikud tervishoiusüsteemid ning ambitsioonikas teadusuuringute ja innovatsiooni kava. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Lisaks sidususele kõnealuste ELi poliitika eesmärkidega on ettepanek kooskõlas ka ELi aluslepingutega, kehtivate ravimi-, in vitro diagnostika meditsiini- ja meditsiiniseadmete valdkonna õigusaktidega ning täiendab neid (10). Kuigi näiteks reguleerimisprotsess ja tervisetehnoloogia hindamise protsess jäävad omavahel selgelt eraldatuks, kuna neil on erinevad eesmärgid, on siiski võimalusi saavutada koostoimet vastastikuse teabevahetuse kaudu ning paremini ühtlustades kavandatavate kliiniliste ühishindamiste ja ravimitele tsentraliseeritud müügilubade andmise ajastust (11). |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | Ettepaneku õiguslikuks aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 116. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | ELi toimimise lepingu artiklid 114 ja 116 võimaldavad võtta liikmesriikides meetmeid nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks, kui need on vajalikud siseturu rajamiseks või toimimiseks, tagades samal ajal rahvatervise kõrgetasemelise kaitse. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Ettepanek peab ühtlasi olema kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 168 lõikega 7, mille kohaselt austab liit liikmesriikide kohustusi seoses nende tervishoiupoliitika määratlemise ning tervishoiu- ja raviteenuste korraldamise ja osutamisega. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Kui on täiesti selge, et liikmesriigid vastutavad ka edaspidi ühelt poolt mittekliiniliste, st. näiteks tervisetehnoloogia majanduslike, sotsiaalsete ja eetiliste aspektide hindamise eest, ning teiselt poolt nende hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevate otsuste tegemise eest, soovitab komitee selleks, et pakkuda kogu elanikkonnale suuremat läbipaistvust ja kättesaadavust, kaaluda eraldi uuringus võimalust kehtestada ELis ühine hinnakujunduspoliitika seoses meditsiinitoodete, meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmetega, seda eriti juhul, kui need on läbinud tervisetehnoloogia hindamise, eesmärgiga parandada nende kättesaadavust Euroopa kodanikele ning vältida paralleelset üksnes hinnal põhinevat eksporti või importi. See aitaks toetada riiklike pädevate komisjonide tööd, kelle ülesandeks on hallata teatavates riikides eelkõige meditsiiniseadmete jaoks olemasolevaid maksimaalse lubatud hinna registrit või jälgimissüsteemi. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.3. | Kuigi „terminit „tervisetehnoloogia“ tuleb mõista laias tähenduses, mis hõlmab meditsiinitooteid, meditsiiniseadmeid ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid või meditsiinilisi ja kirurgilisi protseduure ning samuti tervishoius kasutatavaid meetmeid haiguste ärahoidmiseks, diagnoosimiseks või raviks“, piirdutakse kliinilistes ühishindamistes tsentraliseeritud müügiloa menetlust läbivate ravimite, uute toimeainete ja olemasolevate toodetega, mille müügiluba on laiendatud uue näidustuse võrra ning teatavate meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmete klassidega, mille kohta on kooskõlas määrusega (EL) 2017/745 (12) ja (EL) 2017/746 (13) loodud asjakohased eksperdirühmad andnud oma arvamuse või seisukoha ning mille on välja valinud kavandatud määruse alusel asutatud koordineerimisrühm. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Selleks et ennetada degeneratiivseid haigusi ning vähendada eakate ja hooldust vajavate isikute sobimatut haiglaravi, tuleks võtta meetmeid, mis tõstavad hoolduse ja abi kvaliteeti ning suurendavad seeläbi patsientide turvalisust ja heaolu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Komitee leiab, et haiglate toetamiseks haiglanakkuste jälgimisel ning nende ennetamisel ja vähendamisel tuleks tegutseda ja võtta kasutusele meetmed ning laiendada määruse reguleerimisala, et hõlmata selliseid meetmeid, mis võivad olla väga kasulikud pandeemia olukorras, oludes nagu praegu. Kõnealune konkreetne näide puudutab neid ligikaudu 37 000 (14) isikut, kes surevad igal aastal Euroopas haiglanakkuse tõttu. Kiiresti on vaja parandada patsientide ohutust ja pakutavate tervishoiuteenuste kvaliteeti, keskendudes haiglanakkuste ennetamisele ja antibiootikumide sobivale kasutamisele. |
| --- | --- |

5.4.1.

6.   Milline on eelisvariandi kulu?

| 6.1. | Komitee hinnangul on eelisvariant kulutõhus, kuna liikmesriikide ja valdkonna ettevõtjate saavutatav kokkuhoid ületab oluliselt nende tehtavad kulutused (15), sest koondatakse ressursid, välditakse tarbetut dubleerimist ja parandatakse ettevõtluse prognoositavust. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Komitee toetab kontseptsiooni piisavast rahastamisest liikmesriikide ühistööks ja vabatahtlikuks koostööks tervisetehnoloogiate hindamise puhul sellistes valdkondades nagu vaktsineerimisprogrammide arendamine ja rakendamine, et tagada piisavate ressursside olemasolu (16) määruse ettepanekuga ette nähtud ühistöö ja neid tegevusi toetava raamprogrammi jaoks. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Komitee soovitab kulu- ja ajatõhususe tagamiseks, et liikmesriikide esindajatest koosnevas koordineerimisrühmas võiks olla esindajad kes tegelevad rohkem kui ühe ja maksimaalselt kolme paralleelse küsimusega, st. üks esindaja vähiravimite, harvikravimite ja uudsete ravimitega tegelemiseks, teine esindaja kõigi muude ravimite tegelemiseks ja veel üks esindaja in vitro diagnostika meditsiiniseadmete ja meditsiiniseadmetega tegelemiseks. Selliste teaduspõhiste asutuste tehtavad otsused peaksid põhinema lihthäälteenamusega tehtavatel otsustel. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Kokku ulatuvad avaliku ja erasektori tervishoiukulud ELis ligikaudu 1 300 miljardi euroni aastas (17), millest 220 miljardit moodustavad ravimikulud (18) ja 100 miljardit meditsiiniseadmete kulud (19). Keskmiselt moodustavad tervishoiukulud seega umbes 10 % ELi SKPst (20). |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Komitee usub, et suurenenud vananemise tegur koos krooniliste haiguste ja pandeemia suurema levikuga suurendab vajadust investeerida tervishoiusüsteemidesse ja tervishoidu, samal ajal, kui liikmesriikidel on ka üha suuremad eelarvepiirangud. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Lisaks leiab komitee, et need arengusuunad eeldavad liikmesriikidelt tervishoiu eelarvete tulemuslikkuse ja tõhususe täiendavat suurendamist, pannes rõhku tõhusatele tervisetehnoloogiatele ning säilitades samal ajal stiimulid uuenduste tegemiseks (21). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Komitee toetaks maksusoodustuste kasutamist mõnes liikmesriigis ja vähese tähtsusega riigiabi ülemmäära võimalikku suurendamist. Ühe ettepanekuna võiks kaaluda praeguse, 200 000 euro suuruse ülemmäära tõstmist vähemalt 700 000 eurole tervishoiu-, sotsiaalabi ning hooldusravi valdkonnas tegutsevate VKEde jaoks, kehtestades seejuures asjaomastele ettevõtetele täiendavad kvaliteedinõuded, nagu mitme sellise ettevõtte vahelist koostööd eeldavate projektide loomine, teadusuuringutesse ja innovatsiooni investeerimine või kogu oma teenitava kasumi uuesti ettevõttesse investeerimine. Neid meetmeid on võimalik kasutada selleks, et ergutada VKEsid ja sotsiaalmajanduse ettevõtteid teadusuuringutesse, innovatsiooni ja koostöövõrgustike arengusse rohkem investeerima (22). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Komitee arvates on tervisetehnoloogia hindamise jaoks väga oluline riiklikest vahenditest rahastamine ning hindamist saaks kindlasti tugevdada ühistööl põhineva koostöö kaudu ja jõupingutuste dubleerimist vältides. Hinnanguliselt läheb iga riigis läbi viidav tervisetehnoloogia hindamine riigiasutustele maksma ligikaudu 30 000 eurot ning tervishoiusektorile 100 000 eurot (23). Kui näiteks kümme liikmesriiki soovib teostada tervisetehnoloogia hindamise samale tehnoloogiale ning et need tööd asendatakse ühisaruandega, on võimalik kokku hoida kuni 70 % kuludest, seda isegi juhul, kui võetakse aluseks eeldus, et ühishindamise kulud on tulenevalt suuremast koordineerimisvajadusest ühe riikliku aruande kuludest kolm korda suuremad. Just neid vahendeid on võimalik kokku hoida või kasutada teiste tervisetehnoloogia hindamisega seotud tegevuste jaoks. Arvestades aga, et uute tehnoloogiate kulud on väga kõrged, peaks tervisetehnoloogia hindamine, mida liikmesriik kasutab tehnoloogia hüvitamise üle otsustamiseks, olema seotud riigi tasandi ravivõimalustega. Näiteks vähiravis, mille kulud on enamasti üle 100 000 euro patsiendi kohta, on sobimatu kliinilise hindamise kulud oluliselt kõrgemad ühishindamisega säästetud kuludest Oluline on mainida, et: „Euroopa vähipatsientide koalitsioon pooldab seda ettepanekut. Meetmete dubleerimise vältimisega välistaks ühine kliiniline hindamine tulemuste lahknemise riski ja vähendaks seeläbi viivitusi uutele raviviisidele juurdepääsemisel“ (24). Lisaks väljendab tervishoiuteenuseid osutavate valitsusväliste organisatsioonide rahvusvaheline liit „heameelt, et komisjon soovib luua ELi tasandil tervisetehnoloogia hindamise alases koostöös kestlikuma korra“ (25). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Kuna tervishoiusektoris on äärmiselt suured majandushuvid, siis võib seal esineda palju huvide konflikte, mistõttu on väga oluline, et tervisetehnoloogiate hindamine toimub objektiivselt, sõltumatult, stabiilselt ja läbipaistvalt, nii nagu ettepanekus märgitud. |
| --- | --- |

6.9.

7.   Milline on mõju VKEdele ja mikroettevõtetele?

| 7.1. | Komitee on seisukohal, et ettepanek peaks tooma kasu VKEdele ja selles sektoris tegutsevatele sotsiaalsetele ettevõtetele, kuna kliinilise hindamise aruanne põhineb täieliku ja ajakohase teabe põhjal koostatud toimikul, vähendades seeläbi halduskoormust ja vastavuskulusid, mis on seotud mitme toimiku esitamisega riiklike tervisetehnoloogiate hindamiste erinevate nõudmiste rahuldamiseks. See suurendab VKEde osalust ja seetõttu kahetseb komitee, et VKEde jaoks puuduvad erisätted. Eelkõige suurendaksid ettepanekuga ette nähtud kliinilised ühishindamised ja teaduslikud ühiskonsultatsioonid valdkonna ettevõtjate jaoks ettevõtluse prognoositavust. See on eriti oluline VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete jaoks, kuna neil on tavaliselt väiksemad tooteportfellid ning piiratumad sihtotstarbelised ressursid ja suutlikkus tervisetehnoloogia hindamiseks (26). Tasub märkida, et ettepanekuga ei nähta kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide eest ette tasu, mis on tegur, mis, arvestades võitlust töötusega, võib olla väga oluline tööhõive seisukohast. Ettevõtluse paremal prognoositavusel, mis tuleneb tervisetehnoloogia hindamise alasest ühistööst kogu ELis, on eeldatavasti positiivne mõju ELi tervisetehnoloogia sektori konkurentsivõimele. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | VKEde jaoks oleks tõeliseks sotsiaalmajanduslikuks stiimuliks nende innustamine osalema pärast 2020. aastat arengu rahastamise Euroopa programmides riiklike strateegiliste raamistike raames. Riiklikud strateegilised raamistikud aastateks 2014–2020 sisaldasid erisätteid teadus- ja arendusmeetmete kohta, mille eesmärk on võidelda vaesuse ja töötuse vastu. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Komitee arvates ei tuleks neid programme mitte ainult säilitada, vaid neid peaks ka määruse ettepaneku põhimõtete raames võimalikult palju laiendama ning kasutama neid teadusuuringuid ja arendust ning innovatsiooni vaimu edendava vahendina. |
| --- | --- |

7.2.1.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL.

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT L 88, 4.4.2011, lk 45).

3

(4)  EUnetHTA 1. ühismeede (2010–2012), EUnetHTA 2. ühismeede, (2012–2015) ja EUnetHTA 3. ühismeede (2016–2019). Vt http://www.eunethta.eu/.

4

(5)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment

5

(6)  http://www.astrid-online.it/static/upload/7787/7787e169a7f0afc63221153a6636c63f.pdf

6

(7)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2015/pdf/ee3_en.pdf

7

(8)  Vt joonealune märkus 1.

8

(9)  Euroopa Vähipatsientide Huvikaitse Võrgustike Töörühma seisukoht tervisetehnoloogia edasise integreerimise kohta ELi tasandil, https://wecanadvocate.eu/wecan-position-further-eu-integration-of-hta/

9

(10)  Asjakohased õigusaktid on direktiiv 2001/83/EÜ, määrus (EÜ) nr 726/2004, määrus (EL) nr 536/2014, määrus (EL) 2017/745 ja määrus (EL) 2017/746.

10

(11)  Tuleb märkida, et ka liikmesriigid on vajadust parema koostoime järele tunnistanud tervisetehnoloogia hindamise võrgustiku aruteludokumendis „Synergies between regulatory and HTA issues on pharmaceuticals“ (Sünergia farmaatsiatoodete õigusalaste ja tervisetehnoloogia hindamisega seotud probleemide vahel); samuti on seda tunnistanud Euroopa tervisetehnoloogia hindamise võrgustik ja Euroopa Ravimiamet ühisaruandes „Report on the implementation of the EMA-EUnetHTA three-year work plan 2012–2015“ (Aruanne EMA-EUnetHTA kolmeaastase töökava 2012–2015 rakendamise kohta).

11

(12)  ELT L 117, 5.5.2017, lk 1.

12

(13)  ELT L 117, 5.5.2017, lk 176.

13

(14)  http://www.cleoresearch.org/en/

14

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041 ühishindamistega (kliiniliste hindamistega) seotud kulude kokkuhoid võib ulatuda 2,67 miljoni euroni aastas.

15

(16)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041 eelisvariandi kogukulu on hinnanguliselt 16 miljonit eurot.

16

(17)  Eurostati andmed, mis esitatakse komisjoni talituste töödokumendis „Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy“ (Ravimitööstus kui Euroopa majanduse jaoks strateegiline sektor), siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat (GROW), 2014. Eurostati 2012. aasta või kõige viimased andmed tervishoiuteenuste osutajate kulude kohta kõigis liikmesriikides. Iirimaa, Itaalia, Malta ja Ühendkuningriigi arvandmeid täiendavad Maailma Terviseorganisatsiooni andmed tervishoiu kohta (Euroopa Keskpanga aastasel vahetuskursil).

17

Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy“

(18)  Eurostati andmed, mis esitatakse komisjoni talituste töödokumendis „Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy“ (Ravimitööstus kui Euroopa majanduse jaoks strateegiline sektor) siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat (GROW), 2014.

18

Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy“

(19)  Komisjoni teatis „Ohutud, tõhusad ja innovatiivsed meditsiiniseadmed ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmed, mis toovad kasu patsientidele, tarbijatele ja tervishoiuspetsialistidele“, COM(2012) 540 final. Maailmapanga, EDMA, Espicomi ja Eucomedi hinnangud.

19

in vitro

(20)  Euroopa Komisjon. Euroopa poolaasta teemaleht „Tervis ja tervishoiusüsteemid“, 2015. Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat (ECFIN), „Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU“ (Avalike ravimikulutuste kulude ohjamise poliitika ELis), 2012. Vt ka http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf.

20

(21)  Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat (ECFIN), „Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU“ (Avalike ravimikulutuste kulude ohjamise poliitika ELis), 2012.

21

(22)  Praegu on määrusega (EL) nr 1407/2013 riigiabi ülemmäär, mida on lubatud ettevõtetele eraldada, 200 000 eurot kolme aasta kohta, sealhulgas maksuvähenduste kujul. Majanduskriisiga toimetulekuks tõstis EL selle ülemmäära 2008. aastal majanduse elavdamise kava raames ajutiselt 500 000 euroni. Tuleks arvestada, et kasvav nõudlus tervishoiuteenuste järele, eeskätt seoses hooldust vajavate isikutega, on liikmesriikide tervishoiusüsteemide peamine kulu. Seetõttu on kohane näha ette erikord selles valdkonnas stiimulite ja abi andmiseks, eriti ettevõtetele, kes on tegutsevad kohalikul tasandil sotsiaalabiteenuste osutamises.

22

(23)  Majanduse ja rahanduse peadirektoraat, 2015. aasta aruanne rahvastiku vananemise kohta. OECD, 2015. „Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges.“ (.Ravikulud ja poliitikameetmed: varasemad suundumused ja tulevased väljakutsed).

23

(24)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/614772/EPRS_BRI(2018)614772_EN.pdf

24

(25)  https://www.aim-mutual.org/wp-content/uploads/2018/02/AIM-on-HTA.pdf

25

(26)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041

26

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/102 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/102

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses komisjonile rakendamisvolituste andmisega, et määrata kindlaks selle direktiivi teatavates sätetes kasutatud mõistete tähendus“

(COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS))

(2021/C 286/18)

| Raportöör: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Raportöör:

Christophe LEFÈVRE

| Konsulteerimistaotlused | Euroopa Liidu Nõukogu, 7.1.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | ELi toimimise lepingu artikkel 113 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 226/2/6 |

Konsulteerimistaotlused

Euroopa Liidu Nõukogu, 7.1.2021

Õiguslik alus

ELi toimimise lepingu artikkel 113

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

13.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

226/2/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni ettepaneku üldist eesmärki, kuna käibemaksudirektiiviga (1) seotud õiguskindluse ja prognoositavuse tagamine on väga oluline, et luua võrdsed tingimused kõigis liikmesriikides ja edendada veelgi ühtset turgu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nagu komisjon märkis, kahjustavad liikmesriikidevahelised erinevused käibemaksudirektiivi tõlgendamisel ja rakendamisel kahtlemata ühtset turgu. Seepärast kutsub komitee üles võtma selles osas kiireid ja tõhusaid meetmeid. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ühtsemad käibemaksueeskirjad võivad tõepoolest vähendada nõuete täitmisega seotud kulusid ja soodustada kõigi ELis tegutsevate ettevõtjate ning eelkõige riikidevaheliselt tegutsevate VKEde kasvu, kuna neid mõjutavad liikmesriikidevahelised regulatiivsed erinevused rohkem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lahknevused käibemaksueeskirjade kohaldamisel võivad kaasa tuua märkimisväärseid moonutusi kogu siseturul ja sellest tulenevalt ka negatiivseid sotsiaalseid mõjusid, mida tuleks vältida, tagades suurema järjepidevuse kehtivate eeskirjade kohaldamisel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee ei saa siiski jätta märkimata, et komisjoni ettepanek ja eelkõige uute eeskirjade alusel käsitletavate küsimuste kavandatud kirjeldus võivad põrkuda paljude liikmesriikide märkimisväärsele vastuseisule, mis võib tõenäoliselt tekitada komisjoni ettepaneku suhtes põhimõttelisi vastuväiteid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Seepärast kutsub komitee üles kaaluma muid meetmeid, millega ühtset turgu võimalikult kiiresti parandada. Praeguses poliitilises keskkonnas soovitab komitee komisjonil esimese sammuna kaaluda olemasoleva käibemaksukomitee ja selle otsustusprotsessi parandamist ja tugevdamist, et suurendada käibemaksueeskirjade puudulikku ühtsust liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lisaks peab komitee kasulikuks hoolikalt jälgida kokkulepitud käibemaksueeskirjade erinevat kohaldamist ja rakendamist riiklikul tasandil. On oluline muuta olemasolevad erinevused läbipaistvaks, selgeks ja avalikuks, et parandada praeguse õigusraamistiku ühtsust. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Sellise lähenemisviisi tulemuseks võib olla tõhus vastastikuse surve süsteem, mis raskendaks liikmesriikidel siseturu kahjuks konsolideeritud tõlgendustest ja rakendamistavadest kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lisaks peab komitee oluliseks, et komisjon viiks läbi mõjuhinnanguid mis tahes erinevuste kohta kokkulepitud käibemaksueeskirjade rakendamises või tõlgendamises mis tahes liikmesriigis. Mõjuhinnangud tuleks avalikustada, neid tuleks nõuetekohaselt arutada ja võtta järelmeetmeid käibemaksukomitees. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lõpuks soovib komitee juhtida tähelepanu uue ettepaneku mõningatele võimalikele soovimatutele mõjudele. Komisjoni kavandatav rakenduslik roll seoses käibemaksudirektiivi teatavate peamiste mõistetega võib raskendada ühelt poolt komisjoni uute volituste ulatuse ja teiselt poolt selle eristamist, mida tegelikult kujutab endast käibemaksudirektiivi muutmine. Selline ebakindlus võib tulevikus takistada käibemaksudirektiivi muutmiseks vajaliku ühehäälse kokkuleppe saavutamist nõukogus. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Komisjoni ettepanek

| 2.1. | Kõnealuses õigusakti ettepanekus juhitakse tähelepanu sellele, et komisjonil ei ole praegu käibemaksudirektiivi suhtes rakendamisvolitusi. Sellega seoses on ainus kättesaadav vahend direktiivi sätete rakendamiseks artiklis 398 sätestatud nõuandekomitee. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nõuandekomitee koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest ning ta uurib komisjoni või liikmesriigi tõstatatud küsimusi ELi käibemaksusätete kohaldamise kohta. Nõuandekomitee saab praegu kokku leppida üksnes mittesiduvates suunistes käibemaksudirektiivi kohaldamise kohta, samas kui nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal siduvaid rakendusmeetmeid vastu võtta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisjoni sõnul ei taga olemasolevad suunised alati ELi käibemaksualaste õigusaktide ühetaolist kohaldamist, seda ka seetõttu, et nõuandekomitees üksmeelsete suunisteni jõudmine on osutunud keeruliseks. Seoses kõnealuse küsimusega loetleb komisjon mitu näidet selle kohta, et käibemaksudirektiivi strateegilisi sätteid ja mõisteid käsitlevate eeskirjade ja põhimõtete suhtes ei suudetud jõuda üksmeelsele kokkuleppele. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lisaks väidab komisjon, et sellised lahknevused võivad kaasa tuua mitu negatiivset tagajärge, sealhulgas: i) topeltmaksustamise või maksustamata jätmise oht, ii) õiguskindlusetus ja prognoositavuse puudumine ning iii) lisakulud ettevõtjatele. Euroopa Kohtu kohtupraktika on küll kasulik, aga komisjoni arvates ei ole see optimaalne lahendus, et vältida kõiki käibemaksudirektiivi sätetest tulenevaid ebamäärasusi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Õiguskindluse ja prognoositavuse parandamiseks nähakse seadusandlikus ettepanekus seega ette, et komisjonile antakse volitused võtta vastu rakendusakte teatavates käibemaksudirektiiviga hõlmatud valdkondades ning luuakse komitee, mis teostab järelevalvet komisjoni uute volituste üle. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisjoni kavandatav rakenduslik roll keskendub nendele konkreetsetele ELi käibemaksuga seotud valdkondadele ja kontseptsioonidele, mis nõuavad ühetaolist kohaldamist ning mille puhul on vaja suuremat kindlust ja prognoositavust. Nõukogu omakorda jätab oma rakendamisvolitused väljapoole komisjoni tulevast pädevust. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Eelkõige on uutes eeskirjades sätestatud, et komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks käibemaksudirektiivi järgmistes valdkondades/mõistetes kasutatavate terminite tähenduse: i) käibemaksukohustuslased; ii) käibemaksuga maksustatavad tehingud; iii) maksustatavate tehingute koht; iv) maksustatav teokoosseis ja käibemaksu sissenõutavus; v) käibemaksu maksustatav väärtus; vi) käibemaksuvabastused; vii) käibemaksu mahaarvamised; viii) maksukohustuslaste ja teatavate mittemaksukohustuslaste kohustused ning ix) maksustamise erikorrad. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 113, milles on sätestatud, et nõukogu võtab pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega seadusandliku erimenetluse kohaselt ühehäälselt vastu sätted liikmesriikide kaudseid makse käsitlevate õigusnormide ühtlustamiseks. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ettepaneku kohaselt ei välista rakendusvolituste andmine komisjonile liikmesriikide üldist kontrolli selle üle, kuidas komisjon neid volitusi kasutab. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Uute eeskirjadega luuakse spetsiaalne komitee. Komitee koosseisu ja esimeest käsitlevad normid on sätestatud komiteemenetluse määruse artiklis 3. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Üldised ja konkreetsed märkused

| 3.1. | Komitee tervitab ja toetab komisjoni ettepaneku üldist eesmärki. Käibemaksudirektiiviga seotud õiguskindluse ja prognoositavuse tagamine on väga oluline võrdsete võimaluste loomiseks ja ühtse turu edendamiseks. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Praegused erinevused liikmesriikide vahel seoses rakendusaktidega kahjustavad ühtset turgu, nagu märkis komisjon. Lisaks muudab reguleeriva raamistiku veelgi keerulisemaks asjaolu, et mitte ainult rakendusaktid ei pruugi lahkneda, vaid ka käibemaksudirektiivi eeskirjade ja mõistete tõlgendamine. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ühtsemad käibemaksueeskirjad võivad tõepoolest vähendada nõuete täitmisega seotud kulusid ja soodustada kõigi ELis tegutsevate ettevõtjate ning eelkõige riikidevaheliselt tegutsevate VKEde kasvu. Siseturu enda konsolideerimisele võiks oluliselt kaasa aidata liikmesriikide suurem ühtsus käibemaksu valdkonnas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Näiteid kahjulikest erinevustest kokkulepitud käibemaksueeskirjade rakendamisel on palju. Näiteks puudub konsensus ja ühtne tõlgendus küsimuses, kas „ladu“ on „maksukohustuslase püsiv tegevuskoht või mitte“ või käibemaksudirektiivi artikli 36a lõike 3 („tarnija, kes lähetab või veab kaubad ise või kelle nimel teeb seda kolmas isik“) tähenduses. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee märgib, et lahknevused käibemaksueeskirjade kohaldamisel võivad kaasa tuua märkimisväärseid moonutusi kogu siseturul ja sellest tulenevalt ka negatiivseid sotsiaalseid mõjusid, mis on vastuvõetamatud ja mida tuleks vältida, tagades suurema järjepidevuse kehtivate käibemaksueeskirjade kohaldamisel. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee ei saa siiski jätta märkimata, et komisjoni ettepanek võib põrkuda märkimisväärsetele takistustele, mida tekitavad mitmed liikmesriigid kokku leppimisel, milliseid küsimusi tuleks käsitleda uute eeskirjade ja kehtivate eeskirjade alusel seoses käibemaksudirektiivide muutmisega. Seepärast kutsub komitee üles kaaluma muid meetmeid, millega ühtset turgu võimalikult kiiresti parandada. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Praeguses poliitilises keskkonnas soovitab komitee komisjonil esimese sammuna kaaluda olemasoleva käibemaksukomitee täiustamist. Komiteed võiks tugevdada ja tõhustada, säilitades seeläbi liikmesriikide olulise rolli ja parandades praegust ebarahuldavat ühtsust. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee peab kasulikuks hoolikalt jälgida kokkulepitud käibemaksueeskirjade erinevat kohaldamist ja rakendamist riiklikul tasandil. On oluline muuta erinevused läbipaistvaks, selgeks ja avalikuks, et parandada praeguse õigusraamistiku ühtsust. Vaatamata kõigile komisjoni kirjeldatud piirangutele ja puudustele on nõuandekomitee siiski omandanud märkimisväärseid kogemusi käibemaksudirektiiviga seotud keeruliste küsimuste käsitlemisel. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee soovitab vastastikuse surve lähenemisviisi. Selline lähenemisviis võib olla tõhus, muutes liikmesriikide jaoks palju raskemaks kõrvalekaldumise ja takistuste tekitamise hästitoimivale ühtsele turule. Liikmesriigid peaksid selgitama, miks on rakendamisel tehtud kõrvalekaldeid. Komitee on seisukohal, et liikmesriigid ei tohiks olla läbipaistvuse ja vastutuse vastu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Lisaks peab komitee oluliseks, et komisjon viiks läbi mõjuhinnanguid mis tahes erinevuste kohta kokkulepitud käibemaksueeskirjade rakendamises või tõlgendamises mis tahes liikmesriigis. Mõjuhinnangud tuleks avalikustada, neid tuleks nõuetekohaselt arutada ja võtta järelmeetmeid käibemaksukomitees. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Seeläbi saaks vähendada motivatsiooni kalduda kõrvale ühistest eeskirjadest ja nende kokkulepitud rakendamisest, järgides samas proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Lõpuks soovib komitee juhtida tähelepanu uue ettepaneku mõningatele võimalikele soovimatutele mõjudele. Komisjoni rakenduslik roll seoses käibemaksudirektiivi teatavate peamiste mõistetega võib raskendada ühelt poolt komisjoni uute volituste ulatuse ja teiselt poolt selle eristamist, mida tegelikult kujutab endast käibemaksudirektiivi muutmine. Selline ebakindlus võib tulevikus raskendada käibemaksudirektiivi muutmiseks vajaliku ühehäälse kokkuleppe saavutamist nõukogus. |
| --- | --- |

3.12.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/106

---

Euroopa Majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 389/2012 (milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas) elektrooniliste registrite sisu osas“

(COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS))

(2021/C 286/19)

| Raportöör: | Szilárd PODRUZSIK |
| --- | --- |

Raportöör:

Szilárd PODRUZSIK

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 5.2.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 113 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 230/0/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 5.2.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 113

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

13.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

230/0/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Nagu varemgi on märgitud (1), toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täielikult eeskirjade pidevat ajakohastamist, mis võimaldab tagada piisava halduskoostöö riikide maksuhaldurite vahel. Lisaks toetab komitee komisjoni ja liikmesriikide tegevust IT-valdkonna ja tehnoloogiliselt täiustatud süsteemide parimal ärakasutamisel maksukogumise parandamiseks ja pettuste vastu võitlemiseks |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab komisjoni ettepanekut täielikult, kuivõrd see hõlmab tehnilisi kohandusi kehtivates õigusaktides riiklike aktsiisiregistrite osas. Kohandused on vajalikud direktiivi (EL) 2020/262 (2) hiljutise vastuvõtmise tõttu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee tuletab meelde riiklike aktsiisiregistrite loomise ja haldamise tähtsust, tagades õiguse eraelu puutumatusele seoses sellistesse registritesse sisestatud ja neis töödeldava teabega. Selliste andmete töötlemine ei tohi minna kaugemale sellest, mis on vajalik liikmesriikide õigustatud maksuhuvide kaitse jaoks ja sellega proportsionaalne ning kooskõlas Euroopa Kohtu praktikast tuleneva proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kuna pärast direktiivi (EL) 2020/262 vastuvõtmist on osutunud vajalikuks kohandada riiklikke registreid, sest direktiivis võetakse kasutusele mõisted „sertifitseeritud kaubasaatja“ ja „sertifitseeritud kaubasaaja“, samuti lisaks mõiste „sertifitseeritud kaubasaatja või sertifitseeritud kaubasaaja, kes saadab või võtab vastu aktsiisikaupa üksnes aeg-ajalt“, soovitab komitee komisjonil tagada selliste mõistete tõlgendamisel ja rakendamisel piisav ühtlus, et tagada riiklikesse registritesse sisestatud teabe homogeensus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kutsub liikmesriike üles komisjoni ettepanekuga alanud kohandamisprotsessi käigus hoolikalt kaaluma ja jälgima rakenduskulusid. Kui aga kohandamisprotsessi käigus ilmneb vajadus lisakulutuste järele, et tagada Euroopa ettevõtete ja inimeste privaatsuse täielik kaitse, tuleks viivitamatult teha piisavad lisainvesteeringud IT-valdkonda ja registrite küberturvalisusesse. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Komisjoni ettepanek

| 2.1. | Komisjoni ettepanekuga muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 389/2012 (3), millega reguleeritakse liikmesriikidevahelise aktsiisialase halduskoostöö õiguslikku alust, riiklike elektrooniliste registrite sisu osas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ettepanek on vajalik hiljuti heaks kiidetud direktiivi (EL) 2020/262 V jaost tulenevalt. Eelkõige täpsustatakse direktiivi artikli 35 lõikes 8 järgmist: „Sertifitseeritud kaubasaatja või sertifitseeritud kaubasaaja puhul, kes saadab või võtab vastu aktsiisikaupa üksnes aeg-ajalt, piiratakse artikli 3 punktides 12 ja 13 osutatud sertifitseerimist aktsiisikauba konkreetse koguse, ühe kaubasaatja või kaubasaajaga ning kindla ajavahemikuga.“ |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sellist sätet arvesse võttes määratakse komisjoni ettepanekus kindlaks teave, mis tuleb lisada liikmesriikide hallatavatesse registritesse sertifitseeritud kaubasaatjate ja kaubasaajate kohta, kes saadavad või võtavad vastu kaupa üksnes aeg-ajalt. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nõukogu määruse (EL) nr 389/2012 artiklis 19 on sätestatud liikmesriikide üldine kohustus hallata elektroonilisi registreid selliste ettevõtjate ja maksuladude lubade kohta, kes tegelevad aktsiisikauba vedamisega aktsiisi peatamise korra alusel, samuti selliste ettevõtjate lubade kohta, kes saadavad või võtavad vastu juba tarbimisse lubatud kaupa, olles sertifitseeritud kaubasaatjad ja sertifitseeritud kaubasaajad. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Arvutipõhise süsteemi nõuetekohase toimimise saavutamiseks, tagades täielike, ajakohaste ja täpsete andmete säilitamise, on komisjoni ettepaneku eesmärk laiendada nõukogu määruse (EL) nr 389/2012 artikli 19 kohaldamisala, määrates kindlaks teabe, mis tuleb lisada riiklikesse registritesse aktsiisikaupa vaid aeg-ajalt saavate või vastu võtvate ettevõtjate kohta. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Täpsemalt hõlmab see teave nii sertifitseeritud kaubasaatjate kui ka kaubasaajate korral kauba kogust, ettevõtja andmeid kauba liikumise lõppemisel ja ajutise sertifikaadi kehtivusaega. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kavandatava muudatuse eesmärk ei ole määrata kindlaks uut aktsiisilitsentsi omanike ringi, vaid selles pigem ühendatakse liikmesriigis vabalt liikuvad saadetised peamiselt juba määratletud mõistetega „maksuladu“, „registreeritud kaubasaaja“ ja „registreeritud kaubasaatja“, seostades neid uue „sertifitseeritud kaubasaatja“ ja/või „sertifitseeritud kaubasaaja“ staatusega. Seega muudatusega laiendatakse ja täpsustatakse ametlikus andmebaasis juba registreeritud teavet. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 113, milles märgitakse: „Pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega võtab nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt ühehäälselt vastu sätted käibemaksu, aktsiisi ja teisi kaudseid makse käsitlevate õigusaktide ühtlustamiseks sel määral, mis on vajalik siseturu rajamise ja toimimise tagamiseks ja konkurentsi moonutamise vältimiseks.“ |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet ja seda kohaldatakse alates 13. veebruarist 2023. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Üldised ja konkreetsed märkused

| 3.1. | Nagu varasemates arvamustes on märgitud (4), toetab komitee täielikult eeskirjade pidevat ajakohastamist, mis võimaldab tagada riikide ametiasutuste vahel piisava halduskoostöö, mille eesmärk on tagada täielik maksukogumine ja tõhus võitlemine aktsiisimaksupettuste vastu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lisaks toetab komitee komisjoni ja liikmesriikide tegevust IT-valdkonna ja tehnoloogiliselt täiustatud süsteemide parimal ärakasutamisel maksukogumise parandamiseks ja pettuste vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee toetab seepärast siinkohal hinnatavat ettepanekut täielikult, kuivõrd see hõlmab tehnilisi kohandusi kehtivates õigusaktides riiklike aktsiisiregistrite osas. Kohandused on vajalikud direktiivi (EL) 2020/262 hiljutise vastuvõtmise ja rakendamise tõttu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee peab kasulikuks terviklikku andmebaasi, mis muudab ettepanekus käsitletud teabe kontrollitavaks aktsiisiandmete vahetamise süsteemis (SEED). Maksustatud saadetiste jälgimine ja mis tahes aktsiisimaksu koormuse nõuetekohane täitmine muutub seeläbi ühtsemaks, tõhusamaks ja läbipaistvamaks. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ettepanek näib olevat kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, arvestades seda, et aeg-ajalt tegutsevate registreeritud kaubasaatjate ja kaubasaajate teavet käsitlevate riiklike registrite sisu ja toimimine tuleks ühtlustada ELi tasandi õigusnormidega. Selliste normidega abil saab komisjoni taotletavat regulatiivset eesmärki saavutada paremini kui mitme riikliku lähenemisviisi kaudu. Seega tundub olevat sobiv tehtud valik määruse kasuks, mis tuleb Euroopa Liidu toimise lepingu artikli 113 alusel heaks kiita. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ettepanek on samuti kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, mis tuleneb Euroopa Kohtu praktikast ja mis on sätestatud aluslepingus. Ettepaneku sisu ei lähe kaugemale komisjoni regulatiivse eesmärgi saavutamiseks vajalikust ning see ei mõjuta liigselt eraettevõtjate huve. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Teisisõnu toob ettepanek kaasa riiklike maksuhaldurite halduskoormuse vastuvõetava suurenemise, mis on põhjendatav lõppeesmärgiga muuta registrite kaudu teostatav kontrollisüsteem terviklikumaks, tõhusamaks ja läbipaistvamaks. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee tuletab meelde riiklike registrite loomise ja haldamise tähtsust, tagades põhiõigused ja eelkõige õiguse eraelu puutumatusele seoses sellistesse registritesse sisestatud ja neis töödeldava teabega. Selliste andmete töötlemine ei tohi minna kaugemale sellest, mis on vajalik liikmesriikide õigustatud maksuhuvide kaitse jaoks ja sellega proportsionaalne ning kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kuna pärast direktiivi (EL) 2020/262 vastuvõtmist on osutunud vajalikuks kohandada registreid, sest direktiivis võetakse kasutusele mõisted „sertifitseeritud kaubasaatja“ ja „sertifitseeritud kaubasaaja“ (artikkel 3) ning samuti lisaks mõiste „sertifitseeritud kaubasaatja või sertifitseeritud kaubasaaja, kes saadab või võtab vastu aktsiisikaupa üksnes aeg-ajalt“ (artikkel 35), soovitab komitee komisjonil tagada selliste mõistete tõlgendamisel ja rakendamisel piisav ühtlus, et tagada riiklikul tasandil toimivatesse registritesse sisestatud teabe homogeensus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee märgib, et ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet, kuid julgustab samal ajal liikmesriike kohandamisprotsessi käigus hoolikalt kaaluma ja jälgima rakenduskulusid. Sellegipoolest tuleb vajaduse korral teha piisavaid lisainvesteeringuid IT-valdkonda, kui kohandamisprotsessi käigus peaks ilmnema vajadus lisakulutuste järele selleks, et oleks tagatud Euroopa ettevõtete ja inimeste privaatsuse täielik kaitse. |
| --- | --- |

3.10.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Vt komitee arvamus „Aktsiisialane halduskoostöö“ (ELT C 68, 6.3.2012, lk 45).

1

(2)  ELT L 58, 27.2.2020, lk 4.

2

(3)  ELT L 121, 8.5.2012, lk 1.

3

(4)  Vt komitee arvamus „Aktsiisialane halduskoostöö“ (ELT C 68, 6.3.2012, lk 45).

4

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/109 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/109

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa terviseliidu loomine: ELi vastupanuvõime suurendamine piiriüleste terviseohtude suhtes““

(COM(2020) 724 final)

teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Ravimiameti suuremat rolli kriisiks valmisolekus ja kriisiohjamises ravimite ja meditsiiniseadmete valdkonnas“

(COM (2020) 725 final – 2020/321 (COD))

teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus“

(COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD))

ja teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL“

(COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD))

(2021/C 286/20)

| Raportöör: | Ioannis VARDAKASTANIS (EL-III) |
| --- | --- |

Raportöör:

Ioannis VARDAKASTANIS (EL-III)

| Konsulteerimistaotlus | Nõukogu, 14.12.2020
  Euroopa Parlament, 14.12.2020
  Euroopa Komisjon, 12.11.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõige 5 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 16.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 232/3/7 |

Konsulteerimistaotlus

Nõukogu, 14.12.2020

Euroopa Parlament, 14.12.2020

Euroopa Komisjon, 12.11.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõige 5 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

16.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

232/3/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Käesoleva ELi terviseliidu paketiga peavad Euroopa Liit (EL) ja liikmesriigid vastama ELis elavate inimeste soovile, et liit osaleks aktiivsemalt nende tervise kaitsmisel ja edendaks õigust tervisele. Hiljutise ELi uuringu kohaselt sooviks 66 % ELi kodanikest, et ELile antaks rohkem sõnaõigust tervisega seotud küsimustes. 54 % küsitletutest arvab, et rahvatervis peaks olema ELi eelarve kuluprioriteet (1). Eelkõige tuleb parandada ELi suutlikkust piiriüleste terviseohtude tõhusal ennetamisel ja avastamisel, nendeks valmistumisel ja nende ohjamisel. Seetõttu tuleb pärast seda, kui on olnud aega anda täielik hinnang pandeemiale ning ELi ja liikmesriikide reageerimisele, arutada ja ehk ka läbi vaadata subsidiaarsuse ja pädevuste jagamise küsimus ning ELi aluslepingutes esitatud viited piiriüleste terviseohtude ja neiks valmisoleku kohta. Seni peaksid jätkuma ambitsioonikad meetmed praeguses aluslepingute raamistikus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopas elavad inimesed täheldasid ja tundsid pandeemia ajal, kui halb oli ELi valmisolek oma inimesi kaitsta, tingituna killustatud tervishoiustruktuurist ja ennetusstrateegiast ning aastakümneid kestnud kokkuhoiumeetmetest ja alainvesteeringutest tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeteenustesse. Sel oli mõju inimelude kaotuse näol, suurendades ebavõrdsust ja vaesuse määra. Samuti selgus, et paljud inimesed ei ole ELis ikka veel diskrimineerimise eest kaitstud või neil puudub juurdepääs rahvatervisealasele teabele või tervishoiule. Komitee on pidevalt nõudnud tervishoiu- ja sotsiaalsüsteemide ning ELi ühiste üldpõhimõtete ülespoole suunatud lähenemist (2). Tervisekaitsemeetmete puhul tuleb alati austada kõiki põhiõigusi ja nende aluseks peaksid olema solidaarsusel põhinevad tervishoiusüsteemid. Euroopa poolaasta raames tuleks kontrollida liikmesriikide kriisiohjamis- ja tervishoiusüsteemide toimimist ja tingimusi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | COVID-19 pandeemia on näidanud, kui olulised on tervishoiu- ja hooldusteenused ning et tervis on avalik hüve. Selleks peaksid EL ja liikmesriigid tagama, et kõigil oleks võrdne juurdepääs kvaliteetsetele, piisava personaliga ja hästi varustatud tervishoiu- ja sotsiaalteenustele. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pandeemia ajal olid eesliinil tervishoiutöötajad, sotsiaaltöötajad, tervishoiuvaldkonna vahendajad, kodanikuühiskonna osalejad ja põhiteenuste osutajad (toit, transport) ning nad näitasid üles silmapaistvat solidaarsust kõige raskematel hetkedel. Erilist tähelepanu tuleks pöörata tervishoiutöötajatele ja vajadusele parandada nende töötingimusi, sealhulgas palka, värbamist ja töölhoidmist, samuti tervist ja ohutust. Pandeemia survel on paljud kaalunud oma ametist loobumist. Paketis tuleb arvesse võtta nii seda kui ka kõigi eespool nimetatud osalejate võimalikku rolli tervishoiu valdkonnas. Samuti tuleks põhjalikumalt konsulteerida kohalike omavalitsuste, teenuste osutajate ja tervishoiutöötajatega. Parem koordineerimine ELi, liikmesriikide, piirkondliku ja kohaliku tasandi vahel, sh kodanikuühiskonnaga, suurendab tõhusust ELi inimeste hüvanguks. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kuigi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnustab liitu vaktsineerimisstrateegias üles näidatud solidaarsuse eest, esineb tõsiseid viivitusi vaktsiinide jõudmisel inimesteni. Komitee palub Euroopa Komisjonil tagada, et vaktsineerimisele juurdepääs jääks, nagu komisjon algselt märkis, avalikuks hüveks, mis on kõigile tasuta. Tulevaste vaktsiinide kättesaadavust ei tohiks piirata intellektuaalomandi õigused ega ELi õigusaktid andmete ja turustamise ainuõiguse kohta. Lisaks peaks ELi vahenditest toetuse saajatel olema juriidiline kohustus jagada teadmisi COVID-19 tervisetehnoloogiagast. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pandeemia on toonud esile toksilise seose nakkushaiguste ja mittenakkuslike haiguste vahel. Valdav enamik COVID-19 põhjustatud surmajuhtumitest olid seotud varasemate ja kaasuvate terviseprobleemidega. Teisena täheldati pandeemia mõju kroonilisi haigusi põdevatele patsientidele, kelle juurdepääs ravile oli pandeemia tõttu raskendatud. Seetõttu peaksid kriisidele reageerimise mehhanism ja Euroopa terviseliit keskenduma ka mittenakkuslikele haigustele. Samuti tuleks suuremat tähelepanu pöörata vaimse tervise kriisile, mis esines juba enne pandeemiat, kuid on võtnud eriti suured mõõtmed pingete tõttu, mille all paljud inimesed praegu kannatavad. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Seoses ELi määrusega tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta rõhutab komitee vajadust varuda ja välja töötada kogu elanikkonnale kättesaadavad ja taskukohased ravimid; olla kohe valmis alustama kõrge riskitasemega rühmade kaitsmist, eelkõige nende, kes elavad suletud tingimustes ja asutustes; koguda paremini eristatud andmeid, et saada selge ülevaade suurimas ohus olevatest inimestest; tagada meditsiiniuuenduste ja reageeringute kättesaadavus kõigile, olenemata nende sissetulekust, liikmesriigist või elukohast. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse uuendatud volitusi, rõhutab komitee, kui oluline on seada keskuse töös kesksele kohale nii tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis kui ka mittenakkuslike haiguste käsitlemine; täielik valmisolek koguda täielikult eristatud ja anonüümseks muudetud andmeid ning koostada soovitusi tervist mõjutavate sotsiaalsete ja kaubanduslike tegurite kohta (3); omada volitusi jälgida investeeringuid ja koostada soovitusi tervisekontrolli, riskihindamise, valmisoleku ning reageerimise rahastamise kohta nii ELi kui ka riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Seoses Euroopa Ravimiameti (EMA) rolli tugevdamisega kutsub komitee üles, et ravimite ja meditsiiniseadmete juhtrühmad hõlmaksid kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid ning konsulteeriksid nendega sisuliselt; et ravimite ja meditsiiniseadmete tarnimine kogu ELis ei oleks mitte ainult järjepidev ja piisav, vaid et Euroopa Ravimiamet teeks koostööd ka kõigi tervishoiuvaldkonna sidusrühmadega, et luua ravimite hinnakujunduse Euroopa mudel õiglasel, vastutustundlikul ja läbipaistval viisil. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ELi uus tervisepakett tuleks ühendada Euroopa sotsiaalõiguste samba, eelkõige selle 12., 16., 17. ja 18. põhimõttega, ning Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava kasutuselevõtuga, milles tehakse muu hulgas ettepanek luua ELi terviseandmete ruum. Samuti peaks see olema osa kestliku arengu 3. eesmärgi saavutamisest. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Käsitleda tuleb eri määruste eesmärkide kattumist ja täpsustada eri ametite volitusi, et suurendada tõhusust ja vältida segadust seoses sellega, kes vastutab erinevate meetmete eest. Lisaks tuleks võtta järelmeetmeid seoses Euroopa andmekaitseinspektori hiljuti esitatud ametlike märkustega kavandatava Euroopa terviseliidu paketi kohta. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee on seisukohal, et kõnealuse määruste paketi mõne elemendi jaoks pole aeg veel võib-olla küps, sest me oleme ikka COVID-19 pandeemia küüsis ja õpime selle mõjusid alles tundma. Samal ajal on komitee nõus, et teatavates ELi tervishoiu koordineerimise valdkondades on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid. Kutsume komisjoni üles esitama 2021. aasta juuniks aruande pandeemia seniste õppetundide kohta. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee väljendab heameelt komisjoni kavandatud paketi üle tugeva Euroopa terviseliidu loomiseks. Kavandatud paketi alla kuulub: a) teatis Euroopa terviseliidu loomise kohta, et tugevdada ELi vastupanuvõimet piiriülestele terviseohtudele; b) uue määruse vastuvõtmine tõsiste piiriüleste ohtude kohta, et suurendada valmisolekut, tugevdada järelevalvet ja parandada aruandlust; c) Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) ja Euroopa Ravimiameti (EMA) suutlikkuse suurendamine, et paremini kaitsta ELis elavaid inimesi ja tegeleda piiriüleste terviseohtudega; d) ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse loomine, et tõhusalt toetada liidu tasandil reageerimist piiriülestele terviseohtudele; e) Tervisehoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusameti loomine, tehes sellele ülesandeks programmi „EL tervise heaks“ iga-aastaste tööprogrammide kasutuselevõtmise ja juhtimise. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee kutsub ELi ja liikmesriike üles reageerima Euroopa kodanike nõudmistele seada tervishoid prioriteediks. Nagu komisjon oma teatises märkis, on Euroopa kodanikud üha selgemalt öelnud, et nad ootavad ELilt aktiivsemat tegevust inimeste tervise kaitsmisel, eelkõige piiriüleste terviseohtude eest. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisjoni kavandatud pakett on lähtepunktiks, et tagada õigus kvaliteetsele tervishoiule ning tugevdada kaasavaid tervise- ja tervishoiusüsteeme kõigi jaoks ELis, naaberriikides ja ELiga ühinevates riikides. Samuti tugevdatakse sellega alust, millele rajaneb ELi panus rahvatervishoidu üle ilma. Lisaks peab komisjon pidama rahvusvahelistes partnerlustes esmatähtsaks sotsiaalkaitset tervishoius. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kuigi Euroopa terviseliidu pakett on samm õiges suunas, tuleb taotleda koordineerimisest enamat. Uued meetmed tuleks ühendada ELi aluslepingute, eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 1 teise lõigu võimaliku läbivaatamisega, et laiendada ELi pädevust tervisealaste hädaolukordade ja piiriüleste terviseohtude valdkonnas ning sätestada tervise kaitse avaliku hüvena. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 35 on sätestatud: „Igaühel on õigus ennetavale tervishoiule ning ravile siseriiklike õigusaktide ja tavadega ettenähtud tingimustel. Kõigi liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse“. Selleks tuleb tagada, et liikmesriigid investeeriksid piisavalt rahvatervisesse ja sotsiaalhoolekandesse. Samuti tuleks arvesse võtta õiget tasakaalu demokraatlikult heakskiidetud riiklike tervishoiusüsteemide ja Euroopa ühiste vajaduste vahel. Vastutustundlike poliitiliste otsuste tegemisel tuleb arvesse võtta kõik asjakohased teadusallikad ning läbi tuleks viia kõigi ELi poliitiliste algatuste tervisemõju kohustuslik hindamine. Kokkuvõttes tuleb tervisekaitsemeetmete puhul järgida kõiki põhiõigusi. Selliste õiguste piirangud peaksid olema proportsionaalsed, kohtu kontrolli all ning järgima demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee on juba võtnud vastu arvamusi (4) tervishoiu teemal. 2020. aasta juunis võttis komitee täiskogu vastu resolutsiooni komitee ettepanekute kohta COVID-19 kriisi järgse ülesehituse ja taastumise kohta (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ELi suutlikkuse suurendamine, et tulla tõhusalt ja terviklikul viisil toime piiriüleste terviseohtude ennetamise, neiks valmistumise ja nende ohjamisega, tuleks ühendada Euroopa sotsiaalõiguste samba, eelkõige selle 12., 16., 17. ja 18. põhimõtte ning Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava kasutuselevõtuga, milles tehakse muu hulgas ettepanek luua tervishoiu Euroopa andmeruum. Ruumi tuleks käsitada avaliku hüvena. See algatus peaks samuti olema osa kestliku arengu eesmärkide saavutamisest ja seotud reformidega, mida rahastatakse taaste- ja vastupidavusrahastust, mis võib sillutada teed kättesaadava e-tervise ja telemeditsiini arengule. Komitee ootab taaste- ja vastupidavusrahastu tulemustabelit, milles tuuakse esile, milliseid investeeringuid on rahastu kaudu tervishoiusektorisse tehtud. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Hoolimata piiriüleste piirkondade vahelistest Euroopa koostööprogrammidest, mille raames on seal üle 20 aasta investeeritud ELi fondidest tervishoiualase liikuvuse edendamisse, ei ole me veel saavutanud piiriülese tervishoiu integreeritumat mudelit. Vaja on uut hoogu ja pikaajalist visiooni, et muuta piiriülesed territooriumid tervishoius solidaarsuse ja koostöö liikumapanevaks jõuks. Kui liikmesriikidel on ühine maismaapiir, peaks ennetamise, valmisoleku ja reageerimise kavandamine hõlmama naaberriigi tervishoiustruktuuride ja töötajate tundmist ning ühiste piiriüleste õppuste läbiviimist. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pandeemia on järsult suurendanud vaesuse määra ja süvendanud olemasolevat ebavõrdsust, eriti liikmesriikides, mida majanduskriis on viimase kümne aasta jooksul rängalt tabanud. Tervisekriis on majandust, tööturgu ja sotsiaalset sidusust tugevalt mõjutanud. Märkimisväärne mõju tööturule seisneb tööpuuduse kasvus, värbamise külmutamises, asjaolus, et ei looda uusi töökohti, ja tööaja vähendamises. Eurostati andmed näitavad pandeemia selget mõju ELi töötuse määrale ning tõenäoliselt halveneb olukord ka lähiaastatel. ELi töötuse määr oli 2020. aasta oktoobris 7,6 %, mis on suurem 6,6 %-st 2019. aasta novembris. Noorte olukord on veelgi halvem: 2019. aasta novembrist kuni 2020. aasta novembrini suurenes töötuse määr 14,9 %-lt 17,7 %-le (6). Tuleb märkida, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased. Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 esitatakse samuti eesmärk saavutada täielik tööhõive. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Praegused tervishoiusüsteemid kogu ELis – eelkõige nendes liikmesriikides, mida on mõjutanud kokkuhoiupoliitika, jätkuv alainvesteerimine ja avaliku sektori kulutuste äärmuslik vähendamine eelmisel kümnendil – ei ole suutnud tõhusalt reageerida tohutule survele, mida COVID-19 pandeemia põhjustas. See pandeemia tõi esile puudused kogu Euroopa tervishoiusüsteemides ja vajaduse muuta suhtumist tervishoidu. Tervishoidu ei saa käsitleda kaubana. Prioriteediks peab saama võrdne juurdepääs ravile, tervishoiusektori töötajate arvu suurendamine ja paremad tingimused tervishoiutöötajatele. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ELi koordineeritud vaktsineerimisstrateegia ja ühised vaktsiinihanked on osutunud ebapiisavaks. EL ei tule endiselt toime ka tootmisvõimsusega, mis põhjustab asjatut inimelude kaotust. Komitee nõuab ELi COVID-19 vaktsiinide keskse hankesüsteemi põhjalikku läbivaatamist. Kui pandeemia on lõppenud, oleks hea kindlaks teha, kuidas keskne hange toimus, mis toimis ja mida oleks saanud paremini teha. Väga oluline on õppida praegusest olukorrast nii palju kui võimalik ja kasutada saadud õppetunde edasises planeerimises. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pandeemia ajal on kodanikuühiskonnal ja sotsiaalpartneritel olnud õiguste kaitsmisel ja edendamisel oluline roll. COVID-19 poolt enim mõjutatud eurooplaste – eakate, eelkõige hooldekodudes elavate eakate, kodutute, vaesuses elavate inimeste, puuetega inimeste, krooniliste haigustega inimeste, rändajate, pagulaste, rahvusvähemuste ja LGBTIQ+-inimeste – tervise parandamiseks mõeldud kõigi tulevaste meetmete kavandamisel ja rakendamisel peavad keskesel kohal olema kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Pandeemia on näidanud, et paljud inimesed ei ole ELis ikka veel diskrimineerimise eest kaitstud või puudub neil juurdepääs rahvatervisealasele teabele või olulistele tervishoiuteenustele. Lisaks oleme täheldanud nn meditsiiniliste kõrbete kasvu (7). ELi aluslepingute kohaselt ei tohiks inimesed kokku puutuda diskrimineerimisega. Praegu ei hõlma ELi tasandi kaitse diskrimineerimise vastu kõiki valdkondi tervishoiusektoris. Nõukogu suutmatus võtta vastu 2008. aastal avaldatud võrdse kohtlemise direktiiv tähendab, et tervishoius ei ole ikka veel tagatud kaitse diskrimineerimise vastu näiteks vanuse, puude, soo või seksuaalse sättumuse alusel. See tuli ilmsiks pandeemia ajal. ELis tuleb tegeleda lünkadega teenuste osutamises, juurdepääsus ja diskrimineerimise vastu kaitsmisel. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Komitee on valmis olema keskne kontaktpunkt kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemisel Euroopa terviseliidu protsessides, tuues kokku ELi institutsioonide, liikmesriikide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad nii ELi kui ka riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Euroopa terviseliit on oluline uus areng. See peab aitama parandada juurdepääsu tervishoiule ning ELis elavate inimeste ohutust ja heaolu, väärtustama liidu pühendumust oma rahva teenimisele ning kaitsma seega liikmesriike kasvava natsionalismi ja populismi ohu eest. Seetõttu tuleks see teema lisada Euroopa tuleviku teemalisel konverentsil käsitletavate hulka. Seda silmas pidades juhib komitee tähelepanu WHO kõrgetasemelise tervishoiuvaldkonna tööhõive ja majanduskasvu komisjoni aruandes „Working for health and growth: investing in the health workforce“ esitatud soovitustele ning tervishoiuvaldkonna tööhõive ja kaasava majanduskasvu viie aasta tegevuskavale (2017–2021), mida tuleks rakendada osana ELi valmisoleku parandamisest tulevasteks tervisealasteks hädaolukordadeks. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Tõelist ja kaasavat Euroopa terviseliitu ei ole võimalik saavutada üksnes kavandatud meetmetega. Ei tohi piirduda ainult kriisiohjamisega, vaid selle lõppeesmärk peab olema Euroopa, kus igaühe jaoks on tagatud kõrgeim võimalik tervishoiustandard ja võrdne juurdepääs kvaliteetsele ravile. Liit peaks algatama süsteemse muutuse, et olla paremini valmis mitte ainult järgmiseks pandeemiaks, vaid ka muudeks piiriülesteks terviseprobleemideks, nagu antimikroobikumiresistentsus, samuti rasvumine ja mittenakkuslike haiguste epideemiad, mis mõjutavad kõiki Euroopa riike. Lisaks tuleks võtta vastu „ühe tervise“ lähenemisviis, mis tugineb inimeste, loomade ja keskkonna heaolu vahelisel seosel meie tervise hoidmisel. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Kuna paljudes liikmesriikides vastutab ennetamise ja tervishoiuteenuste osutamise eest kohalik või piirkondlik tasand, on äärmiselt oluline, et ELi tervisepaketis nähakse ette mitmetasandiline juhtimine, mis hõlmab täielikult kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Peab olema selge, et tõsiste tervisejuhtumite korral on kohalikel omavalitsustel oluline roll teabe ja andmete edastamisel ning haigla voodikohtade, meditsiiniõdede, elupäästvate seadmete ja ravimite kättesaadavusest teavitamisel oma piirkonnas. Seda teavet tuleb koguda keskselt ELi tasandil ning piirialade puhul peaksid liikmesriigid näitama üles omavahelist solidaarsust, toetades naaberpiirkondi ja ELiga ühinevaid riike, kes ei suuda hädaolukorras tervishoiuteenuseid enam osutada. Mõnes liikmesriigis osutavad tervishoiuteenuseid mittetulunduslikud sotsiaalmajanduse ettevõtted, näiteks tervishoiuvaldkonna vastastikused kindlustusandjad. Kõigis liikmesriikides peaks nende teenuste osutamiseks olema piisav õigus- ja finantsraamistik, et tagada vahetu osalemine ELi meetmetes, aus konkurents ning kvaliteedi ja kättesaadavuse ülespoole suunatud lähenemine, tagades samas, et järgitaks põhimõtet tervisest kui avaliku hüvest. Võttes arvesse komitee arvamust „Sotsiaalmajanduse ettevõtetele kohandatud Euroopa õigusraamistiku kujundamine“, teeb komitee ettepaneku võtta ELi õiguses kasutusele õigusraamistik, mis tagab sotsiaalmajanduse ettevõtete parema tunnustamise. Keskne andmekogumismeeskond peaks pöörduma liikmesriikide kõigi asjaomaste sidusrühmade poole otse, digitaalselt ja kiiresti, et tagada kogutud andme äärmine täpsus ja ELi koordineeritud reageerimise kvaliteet. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | EL peaks tähelepanelikumalt uurima ka tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandetöötajate värbamist, töökohal hoidmist ja töötingimusi. Pandeemia ajal esinenud arvukate surmajuhtumite taustal tuleks prioriteediks seada ka tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande töötajate ohutus. Lisaks peaks EL koguma asjakohaseid ja läbipaistvaid andmeid COVID-19 mõju kohta tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandetöötajatele. Nii saaksid EL ja liikmesriigid täpsemalt hinnata COVID-19 pikaajalisi tagajärgi ning töötada välja meetmeid, millega tagada tervishoiusüsteemide parem valmisolek tulevasteks tervisealasteks hädaolukordadeks. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Eri määruste eesmärgid näivad kattuvat. On ebaselge, kuidas ülesannete jaotus reaalsuses toimub. Puudub selgus selle üle, milline amet või asutus juhib kattuvaid tegevusi, mis võib põhjustada segadust ja ebatõhusust ELi koordineerimispüüdlustes. Seda on vaja selgitada. Kui eri määrustesse kordused siiski jäävad, tuleb tagada kõikide kasutatud mõistete, näiteks mõiste „rahvatervisekriis“ ühtne määratlus. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | COVID-19 juhtis tähelepanu ELi tervisestruktuuri killustatusele ja vajadusele tugevdada kõigi asjaomaste Euroopa ametite rolli. Hoolimata ELi rahastamisest ei ole probleemide ulatust silmas pidades ikka veel piisavalt investeeritud muu hulgas ennetamisse. Komitee avaldab kahetsust ka selle üle, et taaste- ja vastupidavusrahastu investeeringuid tervishoidu vähendati võrreldes komisjoni ettepanekuga. See on meie arvates suur viga. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Komitee kutsub üles olema paketis sisalduvate ettepanekute käsitlemisel ettevaatlik. Kuigi üldiselt toetame määruste paketti, ootab komitee, et pärast pandeemia lõppemist ja selgema pildi saamist selle mõjust hinnataks olukorda ja õigusaktide paketi asjakohasust. |
| --- | --- |

2.20.

3.   ELi määrus tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta

| 3.1. | Komitee väljendab heameelt kõnealuse määruse üle, millega luuakse tugevam ja terviklikum õigusraamistik, mis võimaldab liidul piiriülesteks terviseohtudeks paremini valmistuda ja neile kiiresti reageerida. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee on seisukohal, et praegused koordineerimismehhanismid olid COVID-19 pandeemia ohjeldamiseks ja ELis elavate inimeste kaitsmiseks äärmiselt ebapiisavad. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Praegune terviseohutuse kord, mis tugineb varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemile (EWRS) ning teabevahetusele ja koostööle terviseohutuse komitees, ei aidanud kuigivõrd käivitada õigeaegset ühist reageerimist ELi tasandil, koordineerida riskiteavituse olulisi aspekte või tagada liikmesriikidevahelist solidaarsust. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Viiruse ohjeldamiseks kasutati killustatud lähenemisviisi, mis kahjustas Euroopa võimet selle levikut ära hoida. Liiga paljudes liikmesriikides ei võetud meetmeid teaduslike nõuannete alusel. Seda on näidanud nakatumise määr riikides, kus ennetusmeetmete võtmine oli aeglane, liikumispiiranguid ei rakendatud või valiti nn karjaimmuunsuse lähenemisviis. Piisavalt ei võetud arvesse liikmesriikide konkreetseid geograafilisi tingimusi, nagu ühised piirid teiste riikidega, kus nakatumise määr on kõrge, või kus ollakse silmitsi märkimisväärse rändajate ja pagulaste vooga. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Eriti suur oli nakatumisoht hooldusasutustes elavatel inimestel ja nende arvele langes ebaproportsionaalselt palju surmajuhtumeid. Näiteks osutavad kättesaadavad andmed, et hoolekandeasutustes elavate inimeste nakatumise ja suremuse määr COVID-19 tõttu oli ja on endiselt kõige kõrgem. Näiteks Sloveenias leidis 81 % COVID-19 surmajuhtumitest aset hooldekodude elanike hulgas (8). Viirusel on olnud nendes tingimustes laastav mõju ning ELi edasised meetmed terviseohutuse valdkonnas peaksid selle lünga täielikult kõrvaldama. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Kui esmatasandi arstiabi ja erakorralise abi üksused jõudsid oma võimete piirini, jäeti triaaži käigus esmajärjekorras ravita need, kes olid kõige suuremas nakkusohus ja tõsiste terviseprobleemidega. Eakatel ja puuetega inimestel oli eriti suur oht, et neile ei võimaldata erakorralist ravi. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Pandeemia alguses esines isikukaitsevahendite ja meditsiiniseadmete tõsine puudus. Pandeemia tõi esile mõrad ELi solidaarsuses, sest mõni liikmesriik takistas isikukaitsevahendite või hingamisaparaatide eksporti liikmesriikidesse, kus neid hädasti vajati. Märkimisväärse probleemina toodi esile ka asjaolu, et ravimite ja meditsiiniseadmete puhul puudus keskne ELi tervisetehnoloogia hindamine. Nende probleemidega ei tohiks EL kunagi uuesti vastamisi olla. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Puudusid eristatud andmed rühmade kohta, keda COVID-19 enim mõjutas, mis takistas kõige ohustatumate isikute tuvastamist ja kaitsmist. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Ebajärjekindel teabevahetus üldsuse ja sidusrühmadega, näiteks tervishoiutöötajatega, kogu ELis ja ka liikmesriikide vahel mõjutas negatiivselt rahvatervisele keskenduva reageerimise tõhusust. Samuti ei rakendata tõhusalt ELi e-tervise vahendeid ja uusi tehisintellekti tehnoloogiaid. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.3. | Komitee on seisukohal, et ELi määrus tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta võib aidata leevendada selliseid probleeme tulevaste kogu ELi hõlmavate tervisekriiside ajal järgmiselt. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | ELi ühise hankemenetluse kehtestamine ja strateegilise ladustamise loomine rescEU reservi kaudu, et aidata leevendada sarnaseid puudujääke tulevaste kogu ELi hõlmavate tervisekriiside ajal. Eriti oluline on tagada ravimid, mida saab kasutada kogu elanikkond, ning kui teatavatel juhtudel vajavad konkreetsed rühmad vanuse, bioloogilise ja sotsiaalse soo, seisundi või puude tõttu kohandatud või alternatiivseid ravivorme, tuleb seda täielikult arvesse võtta. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Tervikliku õigusraamistiku loomine, millega reguleeritakse ja rakendatakse tõhusalt liidu tasandi meetmeid valmisoleku, järelevalve, riskihindamise ning varajase hoiatamise ja reageerimise valdkonnas. Viivitamata tuleks valmistuda kaitsma kõrge riskitasemega rühmi, eelkõige neid, kes elavad rühmadena ning asutustes, kus on osutunud väga raskeks elanikke piisavalt kaitsta ja nende õigusi austada, samuti tuleks tagada töötervishoidu ja -ohutust silmas pidavad töötingimused ning piisaval arvu töötajaid nii tervishoiu- kui ka hooldussektoris. Samuti tuleks selle määrusega parandada järelevalvet tervishoiu- ja hooldustöötajate nappuse üle, et aidata liikmesriikidel, Euroopa Komisjonil ning riikliku ja Euroopa tasandi sotsiaalpartneritel analüüsida lahendusi, kuidas muuta selles sektoris töötamine atraktiivsemaks ning seega parandada töölevõtmist ja töölhoidmist. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Teaduslike eksperditeadmiste ja interdistsiplinaarse dialoogi koordineeritud mobiliseerimine. Komitee on seisukohal, et see peaks käima käsikäes eksperditeadmistega, mida saab pakkuda kodanikuühiskond, eelkõige organisatsioonid, kes esindavad pandeemiate ajal eriti ohus olevaid rühmi, näiteks eakaid, kodutuid, etnilistesse vähemustesse kuuluvaid ja puuetega inimesi. See peaks hõlmama ka tervishoiusektorit, teadlasi ja muid asjaomaseid osalejaid, sealhulgas sotsiaalmajanduse ettevõtteid. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | ELi tervisohutuse komitee kaasabil ELi tasandil ühiste meetmete vastuvõtmine, et tulla toime tulevaste piiriüleste terviseohtudega. Euroopa tervishoiusektori sotsiaalpartneritega (näiteks Euroopa tervishoiusektori sotsiaaldialoogi komiteega) tuleks konsulteerida ja nad komitee juhtimisse kaasata. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Tervishoiusüsteemi andmete ja muude piiriüleste ohtude ohjamiseks vajalike asjakohaste andmete esitamise hõlbustamine. Andmeid tuleb koguda eristatult, et anda selgem ja kogu liitu hõlmav arusaam rühmadest, kes on kõige suuremas ohus ja enim mõjutatud terviseohtudest. Andmed peaksid sisaldama sugu, vanust, etnilist päritolu, rändetausta, puuet ja kroonilisi haigusi. Need peaksid hõlmama ka andmeid tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandetöötajate, ravimivarude, meditsiiniseadmete ja isikukaitsevahendite, intensiiv- ja aktiivravi voodikohtade arvu ja kohtade täituvuse, hingamisaparaatide ja kasutusel olevate hingamisaparaatide, testimissuutlikkuse ja tehtud testide kohta ning andmeid tervishoiuteenistuste ressursside kohta, et tagada piisav ja vajaduspõhine töötajate arv, eelkõige rahvaterviseosakondade töötajate arv elaniku kohta. Samuti on tarvis koguda teavet riiklike tervishoiusüsteemide kaasavuse kohta, et tagada võrdsem juurdepääs tervishoiuteenustele. Nende andmete põhjal tuleks esitada soovitusi, sealhulgas ressursside suhtarvust üldkogumi ühiku kohta ning tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandetöötajate arvu kohta, mis on välja töötatud heade tavade ja poliitika hindamise alusel. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Uute ELi laborivõrgustike loomine. Tähelepanu tuleks pöörata sellele, kuidas tagada meditsiiniuuenduste ja -reageeringute kättesaadavus kõigile, olenemata liikmesriigist või elukohapiirkonnast, ning kuidas muuta need kõigile taskukohaseks. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Spetsialistide koolitusprogrammid, milles tuleks arvesse võtta ka eri profiiliga patsientide ja tervishoiutöötajate konkreetseid vajadusi ning liikumist e-tervise ja telemeditsiini suunas. COVID-19 pandeemia ajal oleme näinud, et vanus ning erinevate seisundite ja puuete olemasolu mõjutab tohutult tõsiste sümptomite ohtu ja surmajuhtumeid. Eelkõige puuete ja krooniliste haigustega inimeste puhul on väga oluline, et spetsialistid mõistaksid, kuidas patsiente kohaselt nõustada, austada igaühe vaba tahet ja tagada, et kellelegi ei sunnita ravi peale. Koolitus peaks olema kooskõlas „ühe tervise“ põhimõttega. Lisaks tuleks piirialadel edendada ühiseid piiriüleseid õppusi ja soodustada riiklike tervishoiusüsteemide tundmist. |
| --- | --- |

3.3.7.

4.   Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

| 4.1. | Komitee väljendab heameelt Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse („keskus“) volituste suurendamise üle seoses seire, valmisoleku, varajase hoiatamise ja reageerimisega tugevdatud ELi terviseohutuse raamistikus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Keskuse volituste pikendamine ja laiendamine toimub sobival ajal ning kui see osutub edukaks, on see oluline element, mis võimaldab liidul COVID-19 pandeemiaga paremini toime tulla. Samuti on sellel potentsiaali tegeleda pandeemia käigus ilmnenud puudustega rahvatervise- ja tervisekriisidele reageerimisel ELi ja liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee on seisukohal, et keskusel ei olnud volitusi, mehhanisme ega vahendeid, mis on vajalikud COVID-19 pandeemiale sidusalt ja tõhusalt reageerimiseks. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse riigis rahvatervist puudutavates küsimustes. Kuid meie liidus, mis hõlmab inimeste ja kaupade märkimisväärset piiriülest liikumist, on kõik nakkushaigused potentsiaalsed piiriülesed terviseohud, mis väärivad ELi tasandil seiret, valmisolekut, riskihindamist, varajast hoiatamist ja reageerimist. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pandeemia on toonud esile toksilise seose nakkushaiguste ja mittenakkuslike haiguste vahel. Valdav enamik COVID-19 põhjustatud surmajuhtumitest olid seotud varasemate ja kaasuvate terviseprobleemidega ning pandeemia raskendas krooniliste haigustega patsientide juurdepääsu ravile. Seetõttu peaksid kriisidele reageerimise mehhanism ja Euroopa terviseliit hõlmama ka mittenakkuslikke haigusi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | 2019. aasta septembris avaldati keskuse välishindamine, milles tõsteti esile keskuse tugevdamise olulisi viise. Selles rõhutati vajadust tugevdada asjakohasust liikmesriikide jaoks ning keskenduda selliste struktuursete lünkade ja puuduste kõrvaldamisele liikmesriikide tervishoiusüsteemides, mis mõjutavad nende suutlikkust keskuse tegevusele tõhusalt kaasa aidata ja sellest optimaalselt kasu saada. Hinnangus juhiti tähelepanu vajadusele keskuse volitused läbi vaadata ja neid laiendada ning muuta kehtivat määrust. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee märgib, et tervisekaitse on inimõiguste kaitsel äärmiselt tähtis. Suutmatus terviseohte kohaselt uurida, neiks valmistuda, nende eest hoiatada ja neile reageerida, nagu me pandeemia ajal üha täheldame, õõnestab inimõigusi, eelkõige õigust tervisele, ja suurendab ebavõrdsust. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ettepanek hõlmab keskuse suutlikkuse olulist parandamist järgneval viisil.






  — | Tervisealase olukorra jälgimise suutlikkuse parandamine digitaalsete järelevalvesüsteemide abil. |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

Tervisealase olukorra jälgimise suutlikkuse parandamine digitaalsete järelevalvesüsteemide abil.

| — | Liikmesriikide valmisoleku parandamine riiklike ennetamis- ja reageerimiskavade väljatöötamise kaudu ning suurem suutlikkus kiireks integreeritud reageerimiseks tervishoiu valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide valmisoleku parandamine riiklike ennetamis- ja reageerimiskavade väljatöötamise kaudu ning suurem suutlikkus kiireks integreeritud reageerimiseks tervishoiu valdkonnas.

| — | Tugevdatud meetmed epideemiate ja haiguspuhangute ohjamiseks, andes siduvaid soovitusi riskijuhtimiseks. |
| --- | --- |

—

Tugevdatud meetmed epideemiate ja haiguspuhangute ohjamiseks, andes siduvaid soovitusi riskijuhtimiseks.

| — | Suurem suutlikkus kutsuda kokku ELi tervishoiu rakkerühm ja seda kasutada. |
| --- | --- |

—

Suurem suutlikkus kutsuda kokku ELi tervishoiu rakkerühm ja seda kasutada.

| — | Jälgida ja hinnata tervishoiusüsteemide suutlikkust diagnoosida, ennetada ja ravida konkreetseid nakkushaigusi ja mittenakkuslikke haigusi. |
| --- | --- |

—

Jälgida ja hinnata tervishoiusüsteemide suutlikkust diagnoosida, ennetada ja ravida konkreetseid nakkushaigusi ja mittenakkuslikke haigusi.

| — | Suutlikkuse suurendamine sihipäraseid ennetus- ja reageerimismeetmeid vajavate ohustatud elanikkonnarühmade väljaselgitamiseks. |
| --- | --- |

—

Suutlikkuse suurendamine sihipäraseid ennetus- ja reageerimismeetmeid vajavate ohustatud elanikkonnarühmade väljaselgitamiseks.

| — | Tugevdatud seosed teadusuuringute, valmisoleku ja reageerimise vahel ning poliitika koordineerimine rahvatervise ja teadusringkondade vahel. |
| --- | --- |

—

Tugevdatud seosed teadusuuringute, valmisoleku ja reageerimise vahel ning poliitika koordineerimine rahvatervise ja teadusringkondade vahel.

| — | Pädevuste suurendamine tervisekaitse valdkonnas liidu referentlaborite uue võrgustiku ning vereülekandeid, siirdamist ja kunstlikku viljastamist toetavate riiklike teenistuste uue võrgustiku koordineerimise kaudu. |
| --- | --- |

—

Pädevuste suurendamine tervisekaitse valdkonnas liidu referentlaborite uue võrgustiku ning vereülekandeid, siirdamist ja kunstlikku viljastamist toetavate riiklike teenistuste uue võrgustiku koordineerimise kaudu.

| — | Nakkushaiguste alase töö laiendamine. |
| --- | --- |

—

Nakkushaiguste alase töö laiendamine.

| — | Kaasaaitamine ELi panusele ülemaailmsesse terviseohutusse ja valmisolekusse. |
| --- | --- |

—

Kaasaaitamine ELi panusele ülemaailmsesse terviseohutusse ja valmisolekusse.

| 4.9. | Komitee on korduvalt kutsunud üles tugevdama rahvatervisealaseid investeeringuid ELis. Keskuse volituste tugevdamisel on oluline meeles pidada järgmist. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Keskusel peaksid olema volitused ja vahendid tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks ning selle tagamiseks, et ELi tervishoiualased reageeringud oleksid suunatud neile, keda mitme valdkonna teaduseksperdid peavad kõige ohustatumaks. Enim ohustatud isikute kindlakstegemine peaks põhinema neid elanikkonnarühmi hõlmavatel kvaliteetsetel eristatud andmetel. See peaks mõttestatult hõlmama kodanikuühiskonda, sotsiaalpartnereid, teenuseosutajaid ja enim mõjutatud kogukondade liikmeid. Teabe jagamisel on ülioluline kooskõlastada tegevust riiklike tervishoiusüsteemide, meditsiinitöötajate ja kodanikuühiskonna, sealhulgas sotsiaalpartnerite ja tervishoiuvaldkonnas tegutsevate sotsiaalsete ettevõtete vahel. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Tervis ei ole eraldiseisev küsimus. See on tihedalt seotud inimväärse elatustaseme, inimväärse töö, piisava eluaseme ja toitumise ning mitmesuguste teenuste ja toetustega. EL on juba võtnud kohustuse edendada sotsiaalset Euroopat Euroopa sotsiaalõiguste samba kaudu. Keskusel peavad olema ka vahendid, et mõõta ja koostada soovitusi asjaomastele ELi struktuuridele, näiteks neile, kes jälgivad Euroopa poolaasta protsessi ja Euroopa sotsiaalõiguste samba uuendatud sotsiaalvaldkonna tulemustabelit. Keskus peaks nende struktuuride abil suutma anda liikmesriikidele soovitusi tervist mõjutavate sotsiaalsete tegurite ja nende abil tervise parandamise kohta sotsiaalsete tegurite käsitlemise kaudu. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Keskusele tuleks anda volitus jälgida investeeringuid ja anda soovitusi tervisekontrolli, riskihindamise, valmisoleku ja reageerimise rahastamise kohta nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus ning riiklikud haiguste ennetamise ja tõrje keskused peaksid tegema süstemaatilise seire alal koostööd. Nad peaksid koos jälgima, keda terviseohud kõige rohkem mõjutavad, tuvastama haigusjuhte ja kriisipiirkondi, kohapealseid suundumusi ning andma soovitusi. |
| --- | --- |

4.9.4.

5.   ELi määrus Euroopa Ravimiameti suurema rolli kohta

| 5.1. | Komitee väljendab heameelt Euroopa Ravimiameti uuendatud rolli ja selle suurema suutlikkuse üle leevendada ravimite ja meditsiiniseadmete nappust kogu ELis. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee on seisukohal, et Euroopa Ravimiameti praegune roll ei ole piisav, et tulla toime COVID-19 pandeemiast tulenevate probleemidega, eriti arvestades, et pandeemia alguses oli ELis tõsine puudus elupäästvatest meditsiiniseadmetest, näiteks hingamisaparaatidest. Mõnes liikmesriigis oli puudus eriti terav, samuti ei olnud seadmete ja isikukaitsevahendite jaotamine kogu liidus piisavalt kooskõlastatud. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Euroopa Ravimiameti uuendatud roll ja suurem suutlikkus, mis aktiveeritakse uue ELi tasandi tervisekriisi korral, aitab leevendada COVID-19 pandeemia ajal ilmnenud probleeme järgmiselt. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Luua ravimite juhtrühm ja meditsiiniseadmete juhtrühm, kes teavitaks komisjoni ja liikmesriike nappusest või selle ohust tulevikus. Kooskõlastatud lähenemisviisi pakkuvad juhtrühmad, kuhu kuuluvad eksperdid kogu EList, peaksid hõlmama tervishoiutöötajaid, kes on spetsialiseerunud nende inimeste kohandatud ravile, kellel on suurem terviseprobleemide oht praegusega sarnaste pandeemiate ajal. See sõltub muidugi ELi tabanud tervisekriisi olemusest, kuid tavaliselt on vaja teadmisi eakate, puuetega inimeste ja tõsiste terviseprobleemidega inimeste bioloogilisele ja sotsiaalsele soole kohandatud ravi kohta. Kaasata tuleks ka kodanikuühiskonna organisatsioonid ja nendega tuleks sisukalt konsulteerida. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Reageerida enne ravimite nappuse ilmnemist ja tuvastada potentsiaalne nappus. Nii tuleb toimida mitte ainult ELi turul kõige sagedamini kasutatavate ravimite puhul, vaid ka tagamaks ravimite ja meditsiiniseadmete jätkuv kättesaadavus haruldasemate haiguste korral, et need oleksid vajaduse korral kättesaadavad igas liikmesriigis ja kõikjal. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Koordineerida koos Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega uuringuid, et jälgida vaktsiinide tõhusust ja ohutust ning hõlbustada jooksvat läbivaatamist, mille käigus töörühm vaatab protsessi kiirendamiseks läbi kliiniliste katsete käigus saadud andmed ja tõendid. See rakkerühm annab ka teaduslikku nõu ravimite kliiniliste uuringute kavandamise kohta. Nende volituste täitmisel peaks töörühm julgustama ravimite kliiniliste uuringute käigus mõõtma kliiniliselt kõige asjakohasemaid tulemusnäitajaid. Amet annab juba teaduslikku nõu, kuid nüüd toimuks see kiiresti 20 päeva jooksul ja tasuta. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.4. | Euroopa Ravimiametil on edasises tegevuses mitmeid probleeme. Amet peab tagama mitte ainult järjepideva ja piisava ravimite ja meditsiiniseadmete tarnimise kogu ELis, vaid ka kodanikele taskukohaste varude olemasolu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Praegu on suurimaks probleemiks COVID-19 vaktsiinide kasutuselevõtmine. Kahetsusväärselt ei võetud ELi vaktsineerimisstrateegias kiirvaktsineerimise õiguse puhul arvesse teatud kõrge riskitasemega rühmi, näiteks puuetega inimesi ja krooniliste haigustega inimesi. Ravijärjekord tuleks määratleda valdkonnaülese teadusliku analüüsi abil, milles võetakse arvesse diskrimineerimist ja inimrühmade ohustatust viirusest. Vaktsiini tuleb käsitleda kui avalikku hüve ning seetõttu on oluline tagada, et vaktsiinide õigeaegset manustamist elanikkonnale ei takistaks piirangud, mis on seotud näiteks intellektuaalomandi õigustega. Inimelude päästmine peab alati olema ELi peamine prioriteet. Seepärast on äärmiselt oluline, et komisjon tagaks, et Euroopa jääb vaktsiinide väljatöötamisel juhtivaks maailmajaoks. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | COVID-19 pandeemia ajal jagas Euroopa Ravimiamet ennetavalt andmeid heakskiidetud vaktsiinide ja ravimite kohta ning teavet ameti tegevuste kohta. Samuti on Euroopa Ravimiamet selgitanud üldsusele regulatiivseid protsesse. Sellist läbipaistvuse taset peetakse väga kasulikuks ja see tuleks tagada ka tulevikus. Selleks tuleks määruses sätestada, et avaldada tuleks kõik kliiniliste uuringute andmed, mille alusel langetab amet otsuse ravimitele või vaktsiinidele loa andmise kohta, samuti nende kliiniliste uuringute protokollid, mille alusel amet nõu annab, nagu on sätestatud kliiniliste uuringute määruses. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komitee julgustab Euroopa Ravimiametit tegema koostööd kõigi tervishoiuvaldkonna sidusrühmadega, et luua Euroopa mudel ravimite õiglase, vastutustundliku ja läbipaistva hinnakujunduse ning juurdepääsetavate ravimialaste uuenduste valdkonnas. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Tervisealastele hädaolukordadele reageerimise asutus

| 6.1. | EL kavatseb luua ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA). Seadusandlik ettepanek ameti loomiseks avaldatakse 2021. aasta neljandas kvartalis, kuid HERA visand avaldati juba hiljuti esitatud Euroopa ravimistrateegias. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Kava kohaselt täidetakse HERA loomisega oluline struktuurne lünk ELi kriisivalmiduse ja kriisidele reageerimise taristus. Sellega parandatakse koordineerimist liikmesriikide vahel, edendades strateegilist investeerimist meditsiiniliste vastumeetmetega seotud teadusuuringutesse, arendustegevusse ja tootmisse ning asjaomaste toodete turustamise, jaotamise ja kasutamise toetamiseks. Selle saavutamiseks aitab HERA ELil paremini reageerida tekkivatele tervishoiuvajadustele järgmiselt.






  — | Tänu sellele, et „võimaldab konkreetseid ohte ette näha ning edendada tulevikuseirest ja prognoosidest lähtuvalt asjaomaseid tehnoloogialahendusi“. See nõuab kõrgetasemeliste kontaktide loomist kodanikuühiskonna rühmadega, kes esindavad tervisealaste hädaolukordade ajal tavaliselt suuremas ohus olevaid inimesi, et hinnata, mil viisil võivad võimalikud ohud neid ebaproportsionaalselt mõjutada. |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

Tänu sellele, et „võimaldab konkreetseid ohte ette näha ning edendada tulevikuseirest ja prognoosidest lähtuvalt asjaomaseid tehnoloogialahendusi“. See nõuab kõrgetasemeliste kontaktide loomist kodanikuühiskonna rühmadega, kes esindavad tervisealaste hädaolukordade ajal tavaliselt suuremas ohus olevaid inimesi, et hinnata, mil viisil võivad võimalikud ohud neid ebaproportsionaalselt mõjutada.

| — | Tuvastada ja kõrvaldada investeerimislüngad seoses peamiste vastumeetmete, sealhulgas uuenduslike antimikroobikumide väljatöötamisega. |
| --- | --- |

—

Tuvastada ja kõrvaldada investeerimislüngad seoses peamiste vastumeetmete, sealhulgas uuenduslike antimikroobikumide väljatöötamisega.

| — | Tootmisvõimsuse ning toorainete vajaduse ja kättesaadavuse jälgimine, nende ressursside koondamine ja seeläbi tarneahela haavatavuse vähendamine. |
| --- | --- |

—

Tootmisvõimsuse ning toorainete vajaduse ja kättesaadavuse jälgimine, nende ressursside koondamine ja seeläbi tarneahela haavatavuse vähendamine.

| — | Valdkonnaüleste lahenduste (näiteks vaktsiinide alustehnoloogia) väljatöötamine pideva valmisoleku tagamiseks ja reageerimise kavandamiseks seoses tulevaste rahvaterviseohtudega. |
| --- | --- |

—

Valdkonnaüleste lahenduste (näiteks vaktsiinide alustehnoloogia) väljatöötamine pideva valmisoleku tagamiseks ja reageerimise kavandamiseks seoses tulevaste rahvaterviseohtudega.

| — | Konkreetsete vastumeetmete väljatöötamine, sealhulgas teadusuuringute, kliiniliste uuringute ja andmetaristute varal. |
| --- | --- |

—

Konkreetsete vastumeetmete väljatöötamine, sealhulgas teadusuuringute, kliiniliste uuringute ja andmetaristute varal.

| 6.3. | Komitee peab küsitavaks HERA, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ning Euroopa Ravimiameti ja tõsiste piiriüleste terviseohtude määruse eesmärkide kattumist. Eespool nimetatud määrused näivad käsitlevat kriisiks valmisoleku, teadusuuringute, andmete ning ravimite ja meditsiiniseadmete kooskõlastatud levitamisega seotud küsimusi. Seetõttu näib HERA lisaväärtus ebaselgena ja võib isegi hägustada arusaamist, millise tervishoiuvaldkonna koordineerimise eest milline asutus vastutab. Näiteks ei ole selge, kas ELi mõjutava epideemia väljakuulutamise korral oleksid HERA soovitused ülimuslikud Euroopa Ravimiameti soovituste ees. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | HERA peaks olema puhtalt avalik-õiguslik organisatsioon, millel on selge rahvatervisealane ülesanne ja puudub seos tööstuspoliitika valdkondadega, ning valmis tegema ravimitööstusest sõltumatuid otsuseid ja kavandama rahvatervisest lähtuvaid lahendusi (näiteks võitluses antimikroobikumiresistentsusega). Sellel peaks olema mahukas eelarve, mis võimaldab sõltumatut pikaajalist planeerimist. HERA toimimist reguleerivates õigusaktides peaks sisalduma mõistlike hinnatingimuste klausel. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | HERA lisaväärtusena võib aga näha koordineerivat rolli nii meditsiini- ja kaitsevahendite kui ka ravimite tootmisel. Tootmisvõimsuse ning toorainete vajaduse ja kättesaadavuse jälgimine ning nende ressursside koondamine on veel üks valdkond, milles HERA eristub Euroopa Ravimiametist ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusest. Edukas HERA on tugev, sõltumatu ja läbipaistev avalik-õiguslik asutus, mille keskmes peaks olema avalik huvi, mis väljendub prioriteetides, juhtimises ja meetmetes. Tervisealase ebavõrdsuse vastu võitlemise eeltingimuseks oleksid paremini eristatud andmed haavatavate rühmade kohta. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Komitee arvates on veel käsitlemata küsimusi, mille üle järelevalve teostamise võiks loogiliselt anda HERA-le ning millele ei ole varasemates teatistes veel viidatud. HERA annab suurepärase võimaluse tugineda Euroopa teaduse tipptasemele, õppida praegusest kriisist ja tagada, et avalik sektor tegutseks aruka investorina, kes suunab sisukat, rahvatervise vajadustest lähtuvat innovatsiooni. Võttes arvesse kattuvust teiste asutuste tööga, oleks kasulik kohandada HERA tegevuse ulatust ja vastutust nii, et need hõlmaksid järgmist. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.6.1. | Koordineerida ELi rakkerühma, kes keskendub spetsiifiliselt tervisealaste hädaolukordade mõjule kõrge riskitasemega sotsiaalsetele rühmadele ning tervishoiu- ja hooldustöötajatele. Töörühm võiks keskenduda, kuigi mitte ainult, eakatele, terviseprobleemidega ja puuetega inimestele. |
| --- | --- |

6.6.1.

| 6.6.2. | Keskenduda mittediskrimineerimisele ELi reageerimisel tulevastele pandeemiatele, tagades ennetusmeetmete, erakorralise arstiabi ja ravi kättesaadavuse kõigile, sealhulgas kodututele, rändkogukondadele ja ELis elavatele dokumentideta inimestele, kellel kõigil on oht tervisekriiside korral kahe silma vahele jääda. |
| --- | --- |

6.6.2.

| 6.6.3. | Teavituskampaaniad tervisealaste hädaolukordade ajal, et tagada inimestele parem arusaamine sellest, kuidas end kaitsta ja milliseid kohandusi tuleb teha oma igapäevases tegevuses, et mitte ohtu sattuda, ja kuidas ravile selle kättesaadavuse korral juurde pääseda. See teatis peab olema kättesaadav ja suunatud kõigile inimestele ning võtma arvesse selliste kõrge riskitasemega rühmade nagu eakate, terviseprobleemidega ja puuetega inimeste erivajadusi. Käimasoleva COVID-19 pandeemia ajal on teavitamine suurel määral sõltunud kodanikuühiskonna organisatsioonide tööst. Seepärast tuleks nendega selles tegevuses konsulteerida. |
| --- | --- |

6.6.3.

| 6.6.4. | HERA juhtimisstruktuur peaks olema läbipaistev ja tasakaalustatud, hõlmates patsientide ja rahvatervise organisatsioone, kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid ning teadusringkondade esindajaid. Kuigi tööstusharud on olulised partnerid, ei tohiks nad kuuluda selle uue avaliku sektori organisatsiooni ühegi juhtimisstruktuuri. Ülemaailmsed rahuldamata vajadused määratleb üksnes rahvatervise sektor, kelle eesmärk on tegeleda uute toodete väljatöötamisega, et need turule tuua. |
| --- | --- |

6.6.4.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Public opinion in the EU in time of coronavirus crisis 3 (europa.eu).

1

(2)  ELT C 13, 15.1.2016, lk 40, ELT C 14, 15.1.2020, lk 1.

2

(3)  Policy & practice: Commercial determinants of health and sport.

3

(4)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 251; ELT C 440, 6.12.2018, lk 150; ELT C 242, 23.7.2015, lk 48; ELT C 181, 21.6.2012, lk 160; ELT C 14, 15.1.2020, lk 1; ELT C 13, 15.1.2016, lk 40.

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon (ELT C 311, 18.9.2020, lk 1).

5

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/en/web/products-euro-indicators/-/3-08012021-ap

6

(7)  https://www.aim-mutual.org/mediaroom/tackling-medical-deserts-across-the-eu/

7

(8)  A. Comas-Herrera jt., „Mortality associated with COVID-19 outbreaks in care homes: early international evidence“ („COVID-19 puhangutega seotud suremus hooldekodudes: varased rahvusvahelised tõendid“), mai 2020.

8

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/121

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Võrdõiguslik liit: ELi rassismivastane tegevuskava 2020–2025“

(COM(2020) 565 final)

(2021/C 286/21)

Raportöör:
  Cristian PÎRVULESCU

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 27.11.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Juhatuse otsus | 1.12.2020 |
| Vastutav sektsioon | Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 16.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 192/2/9 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 27.11.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Juhatuse otsus

1.12.2020

Vastutav sektsioon

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

16.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

192/2/9

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt Euroopa Komisjoni esitatud ELi rassismivastase tegevuskava üle aastateks 2020–2025 ning loodab, et see aitab nii ELil kui ka liikmesriikide institutsioonidel elavdada oma jõupingutusi rassismi ja muude struktuurse diskrimineerimise vormide vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kava on asjakohane ja õigeaegne. COVID-19 epidemioloogilise kriisi puhkemine on tekitanud uusi probleeme seoses kaasamise ja mitmekesisuse edendamisega. Juba niigi tõrjutud rühmad, näiteks rändajad, on kogenud suuri meditsiinilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke raskusi. Kriisi ajal kipuvad diskrimineerivad hoiakud ja teod üha enam levima. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Isegi enne COVID-19 kriisi oli vähemuste ja haavatavate rühmade olukord ELis halvenemas. Laialdasemaks on muutunud rändevastased hoiakud, mida on ajendanud hääli jahtivad poliitikud ja moslemi-, Aafrika- ja Aasiavastaseid meeleolusid õhutavad erakonnad. Ajaloolised vähemused, nagu romad, on muutunud üha enam rassistliku vihkamise sihtmärgiks. Juudi elanikkond Euroopas on hakanud end üha vähem turvaliselt tundma, mis toob tagasi valusad mälestused enne Teist maailmasõda Euroopat kimbutanud õelast antisemitismist. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Seda arvesse võttes on kava eesmärk ühtlustada seadusandlikke, poliitilisi ja eelarvemeetmeid. Kuigi kava ühendab kõik olemasolevad vahendid, tundub kohati, et sellel on puudu ambitsioonikusest ja ajaloolisest sügavusest. Selle lähenemisviis on liiga ettevaatlik, samas halveneb kohapealne olukord kiiresti. Komitee soovib rõhutada, et diskrimineerimise, rassismi, ksenofoobia ja muud liiki sallimatuse vastu võitlemine Euroopa tasandil on selge kohustus, mis on sätestatud ELi asutamisdokumentides. See ei ole vabatahtlik ning vastutuse jagamine ELi ja liikmesriikide ametiasutuste vahel ei tohiks saada enesega rahulolu ja tegevusetuse aluseks. Eriline mure on see, kuidas veenda kõiki ELi liikmesriike selles tegevuses osalema ning kuidas tagada eri asutuste, institutsioonide ja organisatsioonide aktiivne koostöö riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee toetab uute õigusaktide koostamist, et tugevdada riiklike võrdõiguslikkust edendavate asutuste rolli. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Samuti julgustab komitee nõukogu võtma vastu komisjoni 2008. aasta ettepanekut võrdse kohtlemise rakendamise kohta sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Raamotsus rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega, mis on oluline õigusakt, vajab selle rakendamise põhjalikku hindamist. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Veebiruum on muutumas traditsioonilise avaliku sfääri asendajaks. See on ka ruum, mida mõned juhid, rühmitused ja organisatsioonid kasutavad rassistlike ja diskrimineerivate hoiakute edendamiseks. Poliitika ja menetluste kavandamisel tuleks panna suuremat rõhku vaenukõne organiseeritud levikule ja sellele vastavale käsitlemisele. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kahjuks oleme viimasel kümnendil näinud märkimisväärset arvu rühmitusi ja organisatsioone, kes on võtnud avalikult omaks Euroopa sõdadevahelise aja fašismist pärinevad ideed, sümbolid ja tegevused. Viimase kümne aasta jooksul on nad liikunud avaliku ruumi äärealadelt selle keskmesse, sealhulgas veebipõhise mobiliseerimise teel. Neid on julgustanud ka poliitilised arengud väljaspool Euroopat – suurte riikide valitsused on võtnud sise- ja välispoliitikas natsionalistlikke ja konservatiivseid seisukohti. Seda uut mobiliseerimist tuleks vastavalt käsitleda mitte ainult seadusandlike ja karistusmeetmete abil, mis võivad tulla liiga hilja, vaid ka otseste ja otsustavate meetmete abil, mis on suunatud paremäärmusliku radikaliseerumise algpõhjustele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee tervitab komisjoni esitatud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, ja loodab, et see toetab tugevalt võrdõiguslikkust tööturul, sealhulgas rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste puhul. Samuti loodame, et ELi institutsioonide ja liikmesriikide sotsiaalseid kohustusi täidetakse COVID-19 epideemia põhjustatud majanduslikult rasketel aegadel. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee ootab huviga komisjoni terviklikku strateegiat lapse õiguste kohta, mis on kavandatud 2021. aastaks. Loodame, et strateegia hõlmab rassismi ja diskrimineerimise vastaseid meetmeid, aga ka seoseid meetmete ja vahenditega, mis võiksid leevendada epideemia ja tekkinud häirete negatiivset mõju. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ELi ja liikmesriikide tervishoiupoliitika on vaja põhjalikult läbi vaadata, et tagada juurdepääs kvaliteetsetele teenustele kõigi inimeste jaoks, eelkõige haavatavatest ja vähemusrühmadest pärit inimeste jaoks. See hõlmab teenuste paremat rahastamist, rahvatervise taristu arendamist kõigis piirkondades, eelkõige vaesemates piirkondades, esmaste tervishoiuteenuste arendamist ning patsiendi vajadustele ja õigustele vastavate teenuste pakkumist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata nende eakate kodanike õigustele, väärikusele ja heaolule, kes on COVID-19 pandeemia ajal hooldusasutustes isolatsioonis. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Rassismi ajaloolised juured peaksid olema aluseks suurenevale huvile ja tegevusele, eriti hariduse valdkonnas. ELi toetusel tuleks töötada välja uued õppekavad ja õpikud ning korraldada õpetajate ja haridustöötajate koolitusprogramme. Teise ja kolmanda taseme hariduses tuleks edendada interdistsiplinaarset lähenemisviisi Euroopa ühisele ajaloole ja pärandile. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee ühineb komisjoniga, kutsudes kõiki liikmesriike üles töötama välja ja võtma vastu rassismi ja rassilise diskrimineerimise vastased riiklikud tegevuskavad. Ainult umbes pooltel liikmesriikidel on sellised kavad, mis näitab liikmesriikide valitsuste erinevat huvi ja pühendumust. Komitee ootab, et 2021. aastal määrataks kindlaks riiklike tegevuskavade ühised juhtpõhimõtted, ning on valmis jõupingutustele kaasa aitama. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee loodab, et tõhustatakse veelgi ettevõtlusorganisatsioonide ja üksikute ettevõtete jõupingutusi luua oma töötajatele kaasav töökeskkond olenemata nende soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest, vanusest, puudest või seksuaalsest sättumusest, ja seda kaasavat töökeskkonda säilitada. Kaasav töökeskkond hõlmab ka tõelist sotsiaaldialoogi ja töötajate tugevat esindatust. Ootame huviga Euroopa mitmekesisuse hartade kuud 2021. aasta mais ja veebipõhise töövahendi käivitamist, et aidata ettevõtetel hinnata oma sisemist mitmekesisust ja mitmekesisuse strateegiaid. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Rassismi ja diskrimineerimise vastu võitlemise meetmete rahastamine tundub olevat helde. See hõlmab mitmeaastast finantsraamistikku, uute kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi, programmi „Euroopa horisont“ ning uut taaste- ja vastupidavusrahastut. Seni võetud meetmete üldise hindamise põhjal tundub, et liikmesriikide valitsustel on piiratud huvi kasutada erinevaid ressursse ning töötada rassismi ja diskrimineerimise vastu võitlemisel. Komitee on seisukohal, et eelarvesätetest iseenesest ei piisa ja tuleks luua stiimulite süsteem. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle teha koostööd Euroopa tasandi erakondade, Euroopa valimiskoostöö võrgustiku, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondadega, et parandada osalemist Euroopa demokraatia tegevuskavas. Komitee on valmis andma oma panuse töösse ning lisama oma vaatenurga ja eksperditeadmised. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee julgustab komisjoni paremini integreerima omavahel erinevaid kavasid, mille eesmärgid ja vahendid kattuvad märkimisväärselt. Teeme ettepaneku integreerida omavahel rassismivastane kava, põhiõiguste harta rakendamise strateegia, demokraatia tegevuskava ja õigusriigi olukorda käsitlev aruanne. Tunnistades asjaolu, et need kavad esindavad erinevaid poliitikavaldkondi, peaksime samuti kindlaks määrama ühised elemendid ja sünergia. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste kaitse valdkonna tõhusa poliitika üks alustala on elujõuline, hästi korraldatud ja enesekindel kodanikuühiskond, mis tegutseb kõigil tasanditel – kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Seega kutsub komitee komisjoni üles töötama välja tervikliku Euroopa kodanikuühiskonna strateegia, et aidata täita oma demokraatlikku ülesannet. |
| --- | --- |

1.19.

2.   Üldised märkused

2.1.   Rassismi ja rassilise diskrimineerimise vastu võitlemine õigusaktide abil: läbivaatamine ja meetmed

| 2.1.1. | Komitee julgustab komisjoni korraldama võimalikult kiiresti olemasoleva õigusraamistiku põhjaliku hindamise. ELi õigusaktide ülevõtmise ja rakendamise järelevalve on ülioluline, et tagada tõhus diskrimineerimisvastane tegevus. Komitee julgustab komisjoni lisama hindamisse kõige suurema surve all olevate kodanikuühiskonna organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja kogukonnarühmade ning riiklike võrdõiguslikkust edendavate asutuste seisukohad. Kaasata tuleks ka mõjutatud rühmadega otseselt koostööd tegevad organisatsioonid. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Komitee ootab huviga järelevalvearuannet rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi rakendamise kohta 2021. aastal ja väljendab heameelt võimaliku rõhuasetuse üle õiguskaitse valdkonna reguleerimisele. Samuti julgustab nõukogu komisjoni kasutama vajaduse korral ennetavalt rikkumismenetlusi. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Komitee toetab uute õigusaktide koostamist, et tugevdada riiklike võrdõiguslikkust edendavate asutuste rolli. On kahetsusväärne, et sellistel olulistel institutsioonidel, kelle ülesanne on pakkuda diskrimineerimise ohvritele sõltumatut abi, edendada võrdõiguslikkust, viia läbi sõltumatuid uuringuid ning anda välja sõltumatuid aruandeid ja soovitusi, on liiga erinevad volitused ja funktsioonid. Nende rollide ümbermõtestamine ja edasine tugevdamine on äärmiselt oluline. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Samuti julgustab komitee nõukogu võtma vastu komisjoni 2008. aasta ettepanekut võrdse kohtlemise rakendamise kohta sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (1). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Raamotsus rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (2), mis on oluline õigusakt, vajab selle rakendamise põhjalikku hindamist. Nagu ettepanekus märgitud, tuntakse tõsist muret selle üle, mil määral kriminaliseerivad riiklikud kriminaalseadustikud õigesti vaenukõnet ja vaenukuritegusid. Selle üle tunneb muret ka komitee. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Eriti murettekitav on vaenukõne levik veebiruumis (3). Kuigi raamotsusega nõutakse liikmesriikidelt, et nad kriminaliseeriksid avaliku (sh internetis toimuva) vägivalla või vaenu õhutamise nahavärvi, usutunnistuse, sünnipära, rahvuse või rassilise või etnilise päritolu alusel, esineb märkimisväärseid puudujääke selle põhimõtte rakendamisel. Riiklikud ametiasutused peavad võtma arvesse sõnavabaduse põhimõtet ja määratlema üksikasjalikumalt internetis toimuva ebaseadusliku käitumise sisu. Samal ajal peavad nad tegema koostööd infotehnoloogia platvormidega, et reguleerida juurdepääsu ja kehtestada selgemad eeskirjad sisu modereerimiseks ja eemaldamiseks. Edusamme on tehtud seoses platvormipakkujate vabatahtliku nõuete täitmisega ja ebaseadusliku sisu eemaldamisega, kuid veebiruumi arenguga sammu pidamiseks on vaja teha pidevaid jõupingutusi. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Veebiruum on muutumas traditsioonilise avaliku sfääri asendajaks. See on ruum, kus toimub suurem osa sotsiaalsest suhtlusest mitmesuguste vajaduste ja eesmärkide tõttu, alates kaupade ja teenuste ostmisest, meelelahutusest, teabest, haridusest, kultuurilisest tarbimisest kuni ühiskondliku ja poliitilise mobiliseerimiseni. See on tohutu ruum, kus tehnoloogia ja teenuste areng edendab sotsiaalsuse ja vastasmõju piire. Samuti on see poliitiliste liidrite, rühmade ja organisatsioonide jaoks eelistatud ruum, kus edendada oma väärtusi ja ideoloogiaid, suhelda avalikkusega ja tegutseda (4). Mõned neist seadsid oma poliitilise tegevuse ja mobiliseerimise keskmesse rassistlikud ja diskrimineerivad hoiakud. Poliitika ja menetluste kavandamisel tuleks panna suuremat rõhku vaenukõne organiseeritud levikule ja selle vastavale käsitlemisele. |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | Kahjuks oleme viimasel kümnendil näinud märkimisväärset arvu rühmitusi ja organisatsioone, kes on võtnud avalikult omaks Euroopa sõdadevahelise aja fašismist pärinevad ideed, sümbolid ja tegevused. Nende hulka kuuluvad riikide parlamendierakonnad, parlamendivälised erakonnad, poliitilised liikumised ja relvarühmitused, mille kõigi juured on poliitilises vaenu ja diskrimineerimise kultuuris. Viimase kümne aasta jooksul on nad liikunud avaliku ruumi äärealadelt selle keskmesse, sealhulgas veebipõhise mobiliseerimise teel. Neid on julgustanud ka poliitilised arengud väljaspool Euroopat – suurte riikide valitsused on võtnud sise- ja välispoliitikas natsionalistlikke ja konservatiivseid seisukohti. Seda uut mobiliseerimist tuleks vastavalt käsitleda mitte ainult seadusandlike ja karistusmeetmete abil, mis võivad tulla liiga hilja, vaid ka otseste ja otsustavate meetmete abil, mis on suunatud paremäärmusliku radikaliseerumise algpõhjustele. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Nagu ettepanekus märgitud, on mõned liikmesriigid võtnud meetmeid rassistlike rühmituste ja nende sümbolite keelustamiseks, sageli vaenukuritegusid, vaenukõnet või terrorismi käsitlevate õigusaktide alusel, või on kehtestanud kriminaalkaristused inimsusevastaste kuritegude ja/või natsistlike ja fašistlike perioodide eitamise ning terrorirühmituste propaganda eest. See on samm õiges suunas, kuid vaja on rohkem meetmeid. Kõik riigid peaksid välja töötama riiklikud meetmed vägivaldse ekstremismi vastu võitlemiseks. Nende lähenemisviisi tuleks lihtsustada ELi tasandil võetavate ühismeetmetega. Komitee ootab huviga komisjoni aruannet riikide reageerimise kohta vägivaldsele ekstremismile. Julgustame komisjoni tegema tihedat koostööd mitte ainult õiguskaitseasutustega, kelle ülesanne on tavaliselt jälgida vägivaldset äärmuslust, vaid ka riiklike võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevate asutustega, sõltumatute järelevalveasutustega, kodanikuühiskonna organisatsioonidega (sh usukogukondadega), sotsiaalpartneritega, meediaga ja ülikoolidega. Komitee on valmis panustama oma ekspertteadmistega ELi ühiste vägivaldse ekstremismi vastase võitluse kavade väljatöötamisse. Meetmed peaksid olema suunatud mitte ainult vägivaldse ekstremismi nähtavatele ja hilises staadiumis juhtumitele, vaid ka selle algpõhjustele ja soodsatele keskkondadele, mis on viinud radikaliseerumise ja vastavate tegevusteni. |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | Komitee julgustab kõiki liikmesriike kaaluma võimalust ratifitseerida viivitamata Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioon nr 190 (2019), mis on esimene rahvusvaheline leping, milles otseselt mõistetakse hukka igasugune vägivald ja ahistamine töökeskkonnas. See mõjutab isenesest rassilist, soolist ja muud liiki ahistamist ja diskrimineerimist. |
| --- | --- |

2.1.10.

2.2.   Muud võimalused kui ELi õigusaktid – teeme rohkem ära, et võidelda rassismi vastu igapäevaelus

| 2.2.1. | Komitee väljendab heameelt uue rõhuasetuse üle õiguskaitseasutuste poolsele võitlusele diskrimineerimise vastu. Õiguskaitseasutused töötavad iga päev kõigis Euroopa kogukondades ning neil võiks olla oluline roll rassismi, ksenofoobia ja diskrimineerimise vastases võitluses. Kahjuks ei hõlma töötajate haridus ja koolitus tavaliselt demokraatiat, inimõiguste kaitset ja diskrimineerimist. Mõnel juhul arendavad õiguskaitsetöötajad ise rassistlikku, ksenofoobset ja diskrimineerivat suhtumist ning halvimal juhul on nad seotud neid ideid edendavate väliste rühmitustega. Väljendame heameelt Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) ja Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) töö üle koolitusressursside ja -vahendite arendamisel, kuid sellest ei piisa. Hariduse ja koolituse potentsiaalsete saajate arv on suurusjärgus sajad tuhanded inimesed. Seetõttu tuleb märkimisväärselt tõhustada koostööd riiklike koolitusasutustega ning eraldada rohkem vahendeid koolituseks ELi ja riiklikul tasandil. FRA ja CEPOL võivad samuti julgustada riiklikke koolitusasutusi tegema koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ülikoolidega, et kohandada koolituse sisu paremini riiklike eripäradega. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Komitee väljendab heameelt komisjoni kindla pühendumuse üle võidelda poliitika ja rahastamisprogrammide kaudu diskrimineerimise vastu ning ebavõrdsuse vastu juurdepääsul tööhõivele, haridusele, tervishoiule ja eluasemele. Seetõttu tervitab komitee komisjoni esitatud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, ja loodab, et see toetab tugevalt võrdõiguslikkust tööturul, sealhulgas rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste puhul. Samuti loodame, et ELi institutsioonide ja liikmesriikide sotsiaalseid kohustusi täidetakse ka COVID-19 epideemiast põhjustatud majanduslikult rasketel aegadel. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Komitee väljendab heameelt kavatsuse üle kasutada taasterahastut „NextGenerationEU“, tehnilise toe instrumenti ja 2021.–2027. aasta üldeelarvet sotsiaalse kaasatuse edendamiseks, kõigile võrdsete võimaluste tagamiseks ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks. COVID-19 kriis, millel on ebaproportsionaalne mõju haavatavatele ja vähemusrühmadesse kuuluvatele inimestele, on tekitanud vajaduse taristu arendamise ja võrdse juurdepääsu järele tööturule, tervishoiule ja sotsiaalhoolekandele, eluasemele ning kvaliteetsetele, segregeerimata ja kaasavatele haridus- ja koolitusteenustele. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | COVID-19 kriis on süvendanud haavatavate ja vähemusrühmade probleeme seoses tööturuga. Vähemuse taustaga inimestel on raskusi töö leidmisega ja vastavalt nende haridus- ja oskuste tasemele palga saamisega. Pandeemia majanduslik mõju, mis tuleneb ulatuslikest koondamistest ning töötingimuste ja töötasu edasisest halvenemisest, mõjutab haavatavaid ja vähemusrühmi tõsisemalt. Ootame huviga Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, et tõhusalt võidelda tööhõive valdkonnas esineva diskrimineerimisega. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | COVID-19 on avaldanud negatiivset mõju ka haridusele. Koolide sulgemine, mis leidis aset 2020. aastal ja tõenäoliselt jätkub ka 2021. aastal, häiris haridusprotsessi, mis niigi ei olnud piisavalt kaasav. Juba enne pandeemiat jätsid haavatavate ja vähemusrühmade lapsed ja noored kooli varakult pooleli või ei osalenud täielikult haridusprotsessis. Kui vähemuse taustaga lapsed ka hariduses osalesid, siis diskrimineeriti ja kiusati neid, mida Euroopa Komisjoni ettepanekus täielikult ei tunnistata. Koolid ei ole üksnes haridusasutused; nii nende sees kui ka nende juures osutatakse mitmeid teenuseid, alates toitlustusest kuni tervisekontrolli ja -abini ning lastevanemate ja kogukonna poolse väärkohtlemise ennetamiseni. Veebipõhine õpetamine oli hädalahendus. Paljudel juhtudel tekitas see haavatavatele ja vähemusrühmadesse kuuluvatele lastele veel ühe takistuse, kuna neil puudusid sobivad seadmed ja internetiühendus. Niipea kui koole on võimalik uuesti avada, on vaja võtta otseseid ja jõulisi meetmeid, et alustada õpetamise ja teenuste osutamise olukorra parandamist. Komitee ootab huviga komisjoni terviklikku strateegiat lapse õiguste kohta, mis on kavandatud 2021. aastaks. Loodame, et strateegia hõlmab rassismi ja diskrimineerimise vastaseid meetmeid, aga ka seoseid poliitika ja vahenditega, mis võiksid leevendada epideemia ja tekkinud häirete negatiivset mõju. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Komitee väljendab heameelt radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku töö üle ja loodab, et selle tegevust toetatakse ja arendatakse edasi, eelkõige hariduse valdkonnas. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Tervise valdkonnas on COVID-19 avaldanud märkimisväärset mõju. Rassilise või etnilise taustaga inimeste tervisealane ebavõrdsus on veelgi süvenenud. Julgustame ELi tervishoiupoliitika platvormi täielikult käsitlema rassilisel või etnilisel päritolul põhineva ebavõrdsuse vähendamise küsimust. EL peab tegema palju rohkem selleks, et tagada ELi kodanikele ja elanikele juurdepääs kvaliteetsetele meditsiiniteenustele pandeemia ajal ja pärast seda. Tuleb tunnustada ja julgustada ELi jõupingutusi meditsiiniseadmete ja hilisemas etapis vaktsiinide kättesaadavuse tagamiseks. Kuid ainult ELi ja liikmesriikide tervishoiupoliitika põhjaliku ümberhindamisega suudetakse keskmises ja pikas perspektiivis lahendada juurdepääsu ja kvaliteedi probleem kõigi inimeste, eelkõige haavatavatesse ja vähemusrühmadesse kuuluvate inimeste jaoks. See hõlmab teenuste paremat rahastamist, rahvatervise taristu arendamist kõigis piirkondades, eelkõige vaesemates piirkondades, esmaste tervishoiuteenuste arendamist ning patsiendi vajadustele ja õigustele vastavate teenuste pakkumist. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Eluasemega seoses on vaja rohkem meetmeid. Nagu ettepanekus märgitud, suurendab diskrimineerimine eluasemeturul segregatsiooni, mis omakorda mõjutab haridus- või töövõimalusi ning avaldab lastega perede puhul olulist kahjulikku mõju laste arengule. COVID-19 epideemia on toonud esile vajaduse võtta meetmeid elamistingimuste parandamiseks. Nakatumise ja haiguse raskete vormide ennetamine sõltub üldistest tervisetingimustest, aga ka juurdepääsust vee- ja kanalisatsioonitaristule. Esmatähtsad peaksid olema eraldi eluasemed, eriti vaesemates piirkondades. Kuigi ühtekuuluvuspoliitika kaudu on kättesaadavad rahalised vahendid segregeerimata eluasememeetmete toetamiseks ning kaasavatele ja kvaliteetsetele tavateenustele juurdepääsu tagamiseks, ei ole selge, kas riiklikud ja kohalikud ametiasutused on valmis neid kasutusele võtma. |
| --- | --- |

2.2.8.

2.3.   Struktuurne rassism – põhiprobleemi lahendamine

| 2.3.1. | Võitlus stereotüüpide vastu ja ajalooteadlikkuse suurendamine on rassismist ja diskrimineerimisest vaba Euroopa jaoks äärmiselt oluline. Rassismi ajaloolised juured peaksid olema aluseks suurenevale huvile ja tegevustele, eriti hariduse valdkonnas. Väljendame heameelt Euroopa Nõukogu töö üle ajaloo ja ajaloo õpetamise valdkonnas. Pakutavaid vahendeid ei kasutata siiski korrapäraselt suuremahuliseks ajalooõpetuseks. Selles suunas on vaja rohkem kooskõlastatud ja otsustavaid meetmeid. ELi toetusel tuleks töötada välja uued õppekavad ja õpikud ning korraldada õpetajate ja haridustöötajate koolitusprogramme. Teise ja kolmanda taseme hariduses tuleks edendada interdistsiplinaarset lähenemisviisi Euroopa ühisele ajaloole ja pärandile. Igasuguse tõhusa rassismi- ja diskrimineerimisvastase poliitika nurgakivi on keskendumine formaalsele ja mitteformaalsele haridusele. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Väga oluline roll on ka loomesektoril, mis toimib sillana sotsiaalsete rühmade vahel. Empaatia ja solidaarsus on väärtused, mis moodustavad kaasava ühiskonna aluse. Seetõttu väljendame heameelt programmi „Loov Euroopa“ ja teiste programmide rõhuasetuse üle projektidele, mille eesmärk on kõrvaldada tõkked ning julgustada alaesindatud ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade sotsiaalset kaasatust ja osalemist. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Koostöö ajakirjanikega on samuti õigeaegne ja asjakohane. Toetame komisjoni püüdlusi töötada välja rida seminare rassiliste ja etniliste stereotüüpide kohta, mis toovad kokku ajakirjanikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste esindajad. Komitee on valmis andma sellistesse jõupingutustesse oma panuse. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ühise metoodika asjakohaste andmete, sealhulgas etnilise ja rassilise päritolu alusel liigitatud andmete kogumiseks. Selles metoodikas tuleb järgida 2002. aasta ÜRO rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja sellega seotud sallimatuse vastasel maailmakonverentsil ja Durbani tegevusprogrammis sätestatud põhimõtteid – rahvastikustatistikas liigendatud andmete kogumine vastajate selgesõnalisel nõusolekul, tuginedes nende enesemääratlusele ja kooskõlas eraelu puutumatust kaitsvate inimõiguste standarditega; Komitee leiab, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töö andmete kogumise valdkonnas ei ole piisav ning sarnased jõupingutused tuleks korraldada liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Komitee rõhutab heade tavade tähtsust kohaliku tasandi (linnade) ja naabruskonna/kogukonna tasandi kaasamisel, kus struktuuriline rassism on seotud igapäevaelu ja tööga, eesmärgiga edendada kultuuridevahelise sallivuse konteksti. |
| --- | --- |

2.3.5.

2.4.   Raamistik tulemuste saavutamiseks: ELi vahendite täielik rakendamine

| 2.4.1. | Komitee ühineb komisjoniga ning kutsub kõiki liikmesriike üles töötama välja ja võtma vastu rassismi ja rassilise diskrimineerimise vastased riiklikud tegevuskavad. Ainult umbes pooltel liikmesriikidel on sellised kavad olemas, mis näitab liikmesriikide valitsuste erinevat huvi ja pühendumust (5). Komitee ootab, et 2021. aastal määrataks kindlaks riiklike tegevuskavade ühised juhtpõhimõtted, ning on valmis jõupingutustele kaasa aitama. Kehtivas tegevuskavas esile toodud poliitikavaldkonnad (diskrimineerimisvastased õigusaktid ja võrdõiguslikkust edendavate asutuste roll; vaenukõne ja vaenukuriteod; õiguskaitseasutuste ebaseaduslik profileerimine; uutest tehnoloogiatest tulenevad ohud; stereotüübid ja ajalooteadlikkus; võrdne juurdepääs haridusele, tööhõivele, tervishoiule, eluasemele; võrdõiguslikkuse küsimuste süvalaiendamine riiklikul tasandil; piirkondliku ja kohaliku tasandi kaasamine; rassismivastase võitluse rahastamine; andmete kogumine, dialoog kodanikuühiskonnaga) on hästi struktureeritud ja kõikehõlmavad. Eriline mure on see, kuidas veenda kõiki ELi liikmesriike selles tegevuses osalema ning tagada eri asutuste, institutsioonide ja organisatsioonide aktiivne koostöö riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Komitee loodab, et tõhustatakse veelgi ettevõtlusorganisatsioonide ja üksikute ettevõtete jõupingutusi luua oma töötajatele kaasav töökeskkond olenemata nende soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest, vanusest, puudest või seksuaalsest sättumusest, ja seda säilitada, (6). Kaasav töökeskkond hõlmab ka tõelist sotsiaaldialoogi ja töötajate tugevat esindatust. Ootame huviga Euroopa mitmekesisuse hartade kuud 2021. aasta mais ja veebipõhise töövahendi käivitamist, et aidata ettevõtetel hinnata oma sisemist mitmekesisust ja mitmekesisuse strateegiaid. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Komitee toetab täielikult komisjoni võetud kohustust tagada, et võitlus konkreetsetel alustel diskrimineerimise vastu ja selle põimumise vastu muude diskrimineerimise alustega, nagu sugu, puue, vanus, religioon või seksuaalne sättumus, integreeritakse kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse, õigusaktidesse ja rahastamisprogrammidesse. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Rassismi ja diskrimineerimise vastu võitlemise meetmete rahastamine tundub olevat helde. See hõlmab mitmeaastast finantsraamistikku, uut kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi, programmi „Euroopa horisont“ ning uut taaste- ja vastupidavusrahastut. Seni võetud meetmete üldise hindamise põhjal tundub, et liikmesriikide valitsustel on piiratud huvi kasutada erinevaid ressursse ning töötada rassismi ja diskrimineerimise vastu võitlemisel. Komitee on seisukohal, et eelarveeraldistest iseenesest ei piisa ja tuleks luua stiimulite süsteem. Piiratud huvi peamine põhjus võib olla meetmete poliitiliselt tundlik iseloom ning radikaalsete juhtide, organisatsioonide ja rühmituste poliitiline mobiliseerimine nende meetmete vastu. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Rassismi ja diskrimineerimise vastane võitlus välispoliitikas on samuti prioriteet, eriti maailmas, mida COVID-19 epideemia tõsiselt mõjutab. Komitee loodab, et selliseid väärtusi nagu rassismivastane võitlus, mittediskrimineerimine ja võrdsus, toetatakse koostöös partnerriikide valitsuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartneritega täielikult naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi kaudu (7). |
| --- | --- |

2.4.5.

2.5.   ELi positiivsed meetmed: kuulamine ja tegutsemine

| 2.5.1. | Marginaliseerumisohus olevate rühmade, näiteks rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste demokraatlik osalemine ja esindatus on enamikus Euroopa piirkondades endiselt ebapiisav. Seepärast väljendab komitee heameelt komisjoni kavatsuse üle teha koostööd Euroopa tasandi erakondade, Euroopa valimiskoostöö võrgustiku ja kodanikuühiskonnaga, et parandada osalemist Euroopa demokraatia tegevuskavas. Komitee on valmis andma oma panuse töösse ning lisama oma vaatenurga ja eksperditeadmised. Üks prioriteet oleks kõrvaldada mitmesugused õiguslikud ja halduslikud probleemid, juurdepääsutakistused ja institutsioonilised raskused, millega puutuvad kokku inimesed, kes on valmis poliitikas osalema kõigil tasanditel. Teine võimalus oleks teha koostööd fraktsioonidega ja julgustada neid looma mitmekesisemaid ja kaasavamaid poliitilisi valimisringkondi ning edendada vähemuse/haavatava rühma taustaga juhte ja kandidaate. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Komitee väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle kohtuda korrapäraselt nende kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartneritega, kes tegelevad rassismivastase võitlusega Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil, et teha kokkuvõte rassismivastases võitluses tehtud edusammudest. Komitee on valmis osalema dialoogis. Oluline on sellesse protsessi kaasata usukogukondade esindajaid. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Komitee väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle nimetada ametisse rassismivastase võitluse koordinaator. Koordinaator suhtleb liikmesriikide, Euroopa Parlamendi, kodanikuühiskonna organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja akadeemiliste ringkondadega, et tugevdada rassismivastasele võitlemisele suunatud poliitilisi meetmeid. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Komitee ootab huviga komisjoni kavandatud rassismivastast tippkohtumist. Tippkohtumine korraldatakse samaaegselt rassilise diskrimineerimise kaotamise rahvusvahelise päevaga 21. märtsil 2021; seda päeva tähistab komisjon igal aastal. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Komisjoni töö mitmekesisuse edendamisel ning kõigile inimestele diskrimineerimisvaba ja kaasava töökoha tagamisel, sõltumata nende rassilisest või etnilisest päritolust või nahavärvist, on teretulnud ja loob väga hea standardi teiste ELi institutsioonide toimimiseks. |
| --- | --- |

2.5.5.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2008) 426 final.

1

(2)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

2

(3)  Veebiruumi on üha enam sihikule võtnud ka riigid, kes kasutavad avaliku arvamuse mõjutamiseks ebatraditsioonilisi strateegiaid.

3

(4)  Komitee soovitab Euroopa Komisjonil integreerida see tegevuskava paremini Euroopa digistrateegiasse.

4

(5)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2020. aasta aruande (juuni 2020, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet) kohaselt olid 15 liikmesriigil (Belgia, Horvaatia, Tšehhi, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Iirimaa, Itaalia, Leedu, Madalmaad, Portugal, Slovakkia, Rootsi ja Hispaania) 2019. aastal olemas kavad rassismi, rassilise/etnilise diskrimineerimise ja sellega seotud sallimatuse vastu võitlemiseks. Selline kava oli kaÜhendkuningriigil, kuid ta lahkus 1. jaanuaril 2021 EList.

5

(6)  Ettepaneku kohaselt on praegu 24 liikmesriigis olemas mitmekesisuse hartad, millele on alla kirjutanud üle 12 000 inimese (ettevõtted, avalik-õiguslikud asutused, valitsusvälised organisatsioonid, ülikoolid, ametiühingud) ja kokku üle 16 miljoni töötaja.

6

(7)  ELT C 110, 22.3.2019, lk 163.

7

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/128 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/128

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025““

(COM(2020) 698 – final)

(2021/C 286/22)

| Raportöör: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |

Raportöör:

Ionuț SIBIAN

Kaasraportöör:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 16.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 187/8/12 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 14.1.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

16.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

187/8/12

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pooldab ja toetab Euroopa Komisjoni julgust võtta vastu LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025, mille eesmärk on vähendada diskrimineerimist ja tagada LGBTIQ-inimeste turvalisus ja põhiõigused kogu Euroopa Liidus, võttes vastu seadusandlikke meetmeid Euroopa tasandil ning nõudes tungivalt, et liikmesriigid koostaksid ja rakendaksid strateegias nimetatud tegevuskavasid riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee usub kindlalt, et strateegia edukuse nimel peab komisjon kehtestama tugeva mehhanismi selle rakendamiseks ja korrapäraseks järelevalve teostamiseks nii horisontaalselt kui ka vertikaalselt. Sellega seoses peab komisjon hõlbustama laiaulatuslikku dialoogi Euroopa ja rahvusvaheliste institutsioonide, liikmesriikide, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite vahel. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on veendunud, et eesmärkide saavutamiseks peab LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia olema seotud teiste Euroopa strateegiatega, et oleks olemas sektoriülene perspektiiv, nt ohvrite õiguste strateegia, soolise võrdõiguslikkuse strateegia, ELi rassismivastane tegevuskava, puuetega inimeste õiguste strateegia ning lapse õiguste strateegia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | LGBTIQ-inimeste diskrimineerimise üks pakilisemaid probleeme on diskrimineerimine töökohal ja seoses tööturule juurdepääsuga. Seega peab võrdse kohtlemise ja tööhõive direktiiv (2000/78/EÜ (1)) kaitsma ka transsoolisi, mittebinaarseid, intersoolisi ja queer-inimesi diskrimineerimise eest nendes valdkondades. Lisaks väljendab komitee heameelt komisjoni soovi üle laiendada direktiivi kohaldatavust muudele valdkondadele peale tööhõive, pidades seda tõhusaks meetmeks LGBTIQ-inimeste diskrimineerimise vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | LGBTIQ-inimeste tööalase konkurentsivõime parandamiseks on vajalik aktiivne tööhõivepoliitika ja tööhõivekavades LGBTIQ-perspektiivi kehtestamine. Samuti on hädavajalik, et ettevõtetes oleksid olemas LGBTIQ võrdõiguslikkuse kavad, et võidelda LGBTIQ-inimeste diskrimineerimise vastu töökohal, ning et nendes sätestataks konkreetsed meetmed, protokollid ja vahendid diskrimineerimise vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Selleks, et LGBTIQ-inimesed ei peaks seisma silmitsi sotsiaal-majanduslike raskuste, kõrge vaesuse määra ega sotsiaalse tõrjutusega, tuleb liikmesriike julgustada pakkuma meditsiini- ja sotsiaalteenuseid, varjupaiku, abiprogramme ja turvalisi kohti koduvägivalla, vaenukuritegude ja vaenukõne ohvriks langenud LGBTIQ-inimestele ja perekonnapoolse toetuseta jäänud LGBTIQ-noortele jne. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee on kindlalt veendunud, et kõik ELi liikmesriigid peaksid keelustama sättumuse muutmise teraapiad, sest need rikuvad põhiõigusi ja on liigitatud piinamiseks. Euroopa Komisjon peab toetama liikmesriike, et keelustada kõik kahjulikud tavad, sealhulgas meditsiiniliselt ebavajalik sekkumine intersoolistele inimeste puhul, ning et liikmesriigid saaksid reformida oma seadusi soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, et tagada nende vastavus enesemääramise inimõiguste standarditele. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee palub Euroopa Komisjonil eraldada rahalisi vahendeid LGBTIQ-inimestega suhtlevate spetsialistide koolitamiseks ning soodustada parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel. Lisaks on vaja Euroopa rahalist toetust arstide, õpetajate ja teiste spetsialistide erikoolituseks, et LGBTIQ-inimeste konkreetseid olusid ja vajadusi paremini mõista. Lisaks pakub ELi katseprojekt Health4LGBTIQ tervishoiuteenuse osutajatele koolitusjuhendeid ning Euroopa Komisjon peaks liikmesriike toetama, et tagada nende koolituskursuste kättesaadavus riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Mis puudutab ELi eelarvest liikmesriikidele eraldatavaid rahalisi vahendeid, siis komitee arvates peab Euroopa Komisjon kehtestama tugeva mehhanismi nende vahendite liikmesriikidepoolse kasutamise järelevalveks vastavalt ELi lepingu artiklis 2 nimetatud Euroopa mittediskrimineerimise põhimõttele ning austades täielikult põhiõiguste hartaga kehtestatud põhiõigusi. Järelevalve peab toimuma nii eelnevalt, tehes mitmekesisuse auditi, kui ka tagantjärele, nagu on sätestatud ühissätete määruses rahastamisperioodiks 2021–2027. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Euroopa Komisjon peab võtma endale Euroopa Liidu lepingute järelevalvaja rolli ning suurendama jõupingutusi, et tagada ELi asjaomaste õigusaktide ja Euroopa Liidu Kohtu praktika täielik rakendamine ja kohaldamine liikmesriikides, eriti seoses direktiiviga 2004/38/EÜ (2) ja varjupaigaalaste õigusaktidega. Samuti on oluline, et vaba liikumise ja piiriüleste olukordade kontekstis võetaks Euroopa tasandil vastu selge, kaasav ja mittediskrimineeriv määrus mõiste „pere“, sh vikerkaareperede kohta ning transsooliste inimeste sünnitunnistuste tunnustamise kohta kõigis liikmesriikides, sõltumata muudest haldus- või kohtumenetlustest. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Euroopa Liit peab täitma oma rolli inimõiguste, sealhulgas LGBTIQ-inimeste vabaduse ja väärikuse edendamisel kogu maailmas. Selle eesmärgi saavutamiseks peab Euroopa ühendus tegema koostööd rahvusvaheliste ja piirkondlike institutsioonidega homoseksuaalsuse üldiseks dekriminaliseerimiseks ning LGBTIQ-inimeste väärikuse ja põhiõiguste austamiseks kogu maailmas. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee peab hädavajalikuks, et nii Euroopa kui ka riiklikud institutsioonid kehtestaksid meetmed LGBTIQ-inimeste kaitsmiseks, et tagada põhiõiguste hartas ja Euroopa Liidu lepingus sätestatud väärtuste austamine, nimelt „inimväärikuse austamine, [...], võrdsus, [...], inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine“ kogu liidus (3). Komitee toetab Euroopa Parlamendi resolutsiooni, millega kuulutatakse Euroopa Liit LGBTIQ vabaduse alaks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) andmed (4) näitavad, et LGBTIQ-inimesed on haavatav rühm, mis vajab Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide ametiasutuste toetust. Usume, et LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 on esimene samm seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi või -väljenduse ja sootunnuste alusel diskrimineerimise vastu võitlemisel ning LGBTIQ-kogukonnale turvalise ruumi tagamisel kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjoni dokumendis käsitletakse intersektsionaalsust valdkondadevahelise põhimõttena: seksuaalset sättumust, sooidentiteeti või -väljendust ja/või sootunnuseid võetakse arvesse koos muude isikuomaduste või identiteetidega, nagu sugu, rassiline või etniline päritolu, usutunnistus, veendumused, puue ja vanus. Kõik see on asetatud ka COVID-19 kriisi konteksti, mis on ebaproportsionaalselt mõjutanud haavatavaid LGBTIQ-inimesi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kuid selleks, et LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegiat 2020–2025 saaks kogu Euroopa Liidus tulemuslikult ja tõhusalt rakendada, peab Euroopa Komisjon looma selle rakendamise ja jälgimise mehhanismi, et kontrollida, kas või millises ulatuses on strateegiat rakendatud. Sellega seoses peab komisjon igal aastal kontrollima, kas ja millises ulatuses on Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid strateegias nimetatud peamisi prioriteete rakendanud. Hindamine tuleks läbi viia liikmesriikide ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga konsulteerides. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   LGBTIQ-inimeste diskrimineerimine

| 3.1.1. | Diskrimineerimine mõjutab LGBTIQ-inimesi igas eluetapis. Noori ning lapsi, kes kasvavad LGBTIQ- või vikerkaareperedes, kus üks pereliikmetest on LGBTIQ-inimene, häbimärgistatakse sageli ning nad on diskrimineerimise ja agressioonide sihtmärgiks, mis omakorda mõjutab nende haridustulemusi, tööväljavaateid, nende igapäevaelu ning terve pere heaolu. Seetõttu on vaja laiemaid ja paremaid lastekaitsemeetmeid, eriti hariduse valdkonnas, et kaotada LGBTIQ-inimeste diskrimineerimine. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | LGBTIQ-inimeste diskrimineerimise üks pakilisemaid probleeme on diskrimineerimine töökohal (5) ja seoses tööturule juurdepääsuga. Seega peab võrdse tööalase kohtlemise direktiiv kaitsma ka transsoolisi, mittebinaarseid, intersoolisi ja queer-inimesi diskrimineerimise eest nendes valdkondades. Lisaks väljendab komitee heameelt komisjoni soovi üle laiendada direktiivi kohaldatavust muudele valdkondadele peale tööhõive ja kutseõppe, pidades seda tõhusaks meetmeks LGBTIQ-inimeste diskrimineerimise vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Töökohal diskrimineerimisega seoses tuleb erilist tähelepanu pöörata transsoolistele inimestele, kuna nad seisavad silmitsi sotsiaalsete probleemidega (näiteks: tegeliku ja õigusliku olukorra mittevastavus, mis tuleneb enamikus liikmesriikides isikut tõendavate dokumentide muutmise keerukatest menetlustest, meditsiiniliste protseduuride puudulikkus, eelarvamused, millega nad kokku puutuvad jne). Need sotsiaalsed probleemid võivad põhjustada ahistamist töökohal, vallandamist ja üldiselt mitmeid probleeme alates tööotsingutest ja peale seda. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Rõhutame vajadust, et Euroopa Liit kehtestaks aktiivse tööhõivepoliitika tegevussuunad eesmärgiga, et liikmesriigid ja riiklikud ametiasutused töötaksid välja riiklikud tööhõivekavad, mis sisaldavad konkreetseid meetmeid LGBTIQ-inimeste tarvis ja piiravad tööhõivele juurdepääsu puudumise tagajärgi, mille all LGBTIQ-inimesed struktuuriliselt kannatavad. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Komitee peab hädavajalikuks laiendada tööhõives võrdset kohtlemist käsitlevaid Euroopa määruseid, kaasamaks transinimesi, mittebinaarseid, intersoolisi ja queer-inimesi, et kaitsta kõiki LGBTIQ-inimesi tööhõives diskrimineerimise eest seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi või -väljenduse ning sootunnuste alusel. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut laiendada võrdse kohtlemise direktiivi muudele valdkondadele peale töö ja kutseõppe. Sellega seoses leiab komitee, et komisjoni tuleb nõukogult ettepaneku vastuvõtmise taotlemisel toetada, et kõrvaldada lüngad ELi õiguses sätestatud kaitses seksuaalse sättumusega, aga ka sooidentiteedi või -väljenduse, sootunnuste ja perekonnaga seotud diskrimineerimise vastu. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Komitee toetab Euroopa institutsioonide üleskutset liikmesriikidele ratifitseerida ILO konventsioon nr 190, mis käsitleb tööelus vägivalla ja ahistamise kõrvaldamist, viidates paljudele lubamatutele käitumisviisidele ja tavadele, mis on suunatud inimestele nende soo tõttu, ning millega antakse valitsustele ja sotsiaalpartneritele juhiseid selle kohta, kuidas teha kindlaks vahendid diskrimineerimise selliste vormide ennetamiseks ja nendega tegelemiseks. Kollektiivläbirääkimised kõigil tasanditel ja kollektiivlepingud võivad aidata kehtestada sihipäraseid meetmeid töökohal ning rakendada Euroopa sotsiaalpartnerite allkirjastatud autonoomset kokkulepet töökohal toimuva vägivalla vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | LGBTIQ-inimeste diskrimineerimise tõttu just seal, kus nad peaksid end kõige turvalisemalt tundma, nimelt perekeskkonnas, jäävad paljud LGBTIQ-kogukonda kuuluvad inimesed, eriti noored, kodutuks. Paljudes liikmesriikides ei ole ametiasutused suutelised osutama sotsiaal- ja meditsiiniteenuseid, et neid inimesi toetada. Seetõttu on hädavajalik, et LGBTIQ-inimesed saaksid kasu turvalistest varjupaikadest ja meditsiiniteenustest, et neil oleks võimalik ühiskonda integreeruda ning leida stabiilne ja turvaline töökoht. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Lisaks komisjoni ettepanekutele Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformimiseks peab Euroopa Liit eraldama vahendeid kohtunikele, prokuröridele, piirivalvuritele, immigratsiooniasutuste spetsialistidele ja tõlkidele koolituse võimaldamiseks, et mõista haavatavate rahvusvahelise kaitse taotlejate, sealhulgas LGBTIQ-inimeste konkreetseid vajadusi. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Sellega seoses peab komitee hädavajalikuks piirata rändajate tagasisaatmise meetmete rakendamist ELi piiridel, võttes arvesse asjaolu, et paljud neist inimestest põgenevad päritoluriigis tagakiusamise eest seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi või -väljenduse ja sootunnuste tõttu. Tagasisaatmine ilma neile rahvusvahelise kaitse taotlemist võimaldamata on vastuolus kõige põhilisemate inimõiguste, rahvusvaheliste lepingute ja mõnel juhul ka rahvusvahelise kaitse riiklike seadustega. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Komitee arvates peaks komisjon kaaluma transinimeste soolise enesemääramise õiguse tunnustamist, järgides seeläbi kõrgeimaid inimõiguste austamise rahvusvahelisi standardeid ja edendades nende tunnustamist liikmesriikides ja riiklike ametiasutuste poolt, et transinimeste identiteeti tunnustataks ilma kolmanda osapoole tõestamise vajaduseta. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Euroopa Komisjon peaks jälgima, et transsoolistel inimestel oleks juurdepääs soo tunnustamise raviga seotud tervisekindlustusele, ning tegema liikmesriikidega koostööd, et kasutada täielikult ära ELi piiriülese tervishoiuraamistiku võimalusi mis tahes riiklike puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | Komisjon peaks julgustama liikmesriike võtma riiklikul tasandil vastu strateegiaid sugulisel teel levivate haiguste jälgimiseks, tõrjeks ja ennetamiseks. Samuti on selles valdkonnas tarvis prioriseerida rahalisi vahendeid tervishoiutöötajate jaoks ning võimaldada neil osaleda koolitustel vastavalt Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) soovitustele ja rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni 11. väljaandele (RHK-11). Lisaks on hädavajalik, et liikmesriigid soodustaksid kogemuste ja tavade vahetamist eri liikmesriikide spetsialiseeritud tervishoiutöötajate vahel. |
| --- | --- |

3.1.13.

| 3.1.14. | Liikmesriike tuleks julgustada keelustama kogu ELis nn sättumuse muutmise teraapiad, mis on inimväärikust alandav tava, ning millel on arvukad tagajärjed LGBTIQ-inimeste füüsilisele ja vaimsele tervisele. Lisaks tuleks liikmesriike innustada võtma seadusandlikke meetmeid, mis keelavad nn intersooliste moonutamise. See tagaks, et intersoolistel inimestel on õigus ise otsustada, kas nad soovivad läbida meditsiinilisi protseduure kindla soo määramiseks või mitte, ning erandid sellest reeglist oleks lubatud üksnes kiireloomulise meditsiinilise vajaduse korral, kui intersoolise inimese elu on ohus. |
| --- | --- |

3.1.14.

| 3.1.15. | Euroopa Liidu rahastamisprogrammid peaksid olema tihedalt seotud ja sõltuma ELi lepingu artiklis 2 edendatavatest ELi väärtustest. Samuti tuleks suurte projektide puhul nõuda, et liikmesriigid viiksid ELi vahenditest rahastatavate projektide puhul läbi mõjuhinnangu haavatavate rühmade, sealhulgas LGBTIQ-inimeste kohta. Seega peaks liikmesriikide tasandil toimuma ELi-poolse rahastamise puhul mitmekesisuse audit, mille korraldab sõltumatu komisjon, mis koosneb kohaliku või riigi tasandi asutuste esindajatest ja kodanikuühiskonna organisatsioonidest (6). |
| --- | --- |

3.1.15.

| 3.1.16. | Nende ekspertide koolitamiseks, keda kutsutakse seda mitmekesisuse auditit ELi rahastamisprogrammide raames korraldama, tuleks arendada Euroopa tasandil välja töötatud koolitusprogrammi, et täiustada oskusi ja julgustada liikmesriike vahetama häid tavasid ELi rahastamisprogrammide mõju kohta haavatavatele rühmadele, sealhulgas LGBTIQ-kogukonnale. Selle meetme rakendamiseks kogu ELis tuleb luua järelevalvemehhanism Euroopa Komisjoni tasandil. |
| --- | --- |

3.1.16.

| 3.1.17. | Liikmesriike tuleks julgustada rakendama riiklikke haridus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ja programme, et vähendada erineva seksuaalse sättumuse ja sooidentiteediga inimeste diskrimineerimist ning selle vastu võidelda. Sellega seoses peaksid riiklikud ametiasutused tagama, et kohustuslikud riiklikud õppekavad sisaldaksid teavet inimõiguste, sealhulgas seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi ja -väljenduse kohta, et vältida diskrimineerimist, eelarvamusi ja stereotüüpe. Lisaks peaksid alg- ja keskkoolid pakkuma ulatuslikku seksuaalharidust, mille raames omandavad lapsed ja noorukid teadmised ja oskused, et elada tervislikumalt ja osaleda võrdsetes suhetes. |
| --- | --- |

3.1.17.

3.2.   LGBTIQ-inimeste turvalisuse tagamine

| 3.2.1. | Me teame, et mitmes liikmesriigis on korraldatud põhiseaduse muutmise rahvahääletusi, mille eesmärk on LGBTIQ-inimeste õiguste piiramine või selle inimkategooria häbimärgistamine laiema avalikkuse seas. Arvestades teabe piiriülest liikumist kogu Euroopa Liidus, peavad liikmesriigid tagama avaliku sektori rahastamise läbipaistvuse kõigi sellistel rahvahääletustel osalejate jaoks. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komitee toetab algatust laiendada ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 määratletud kuritegude loetelu, et see hõlmaks vaenukuritegusid ja vaenukõnet, sealhulgas juhul, kui need on suunatud LGBTIQ-inimeste vastu. Seetõttu on tarvis, et komisjon võtaks selles küsimuses Euroopa tasandil vastu teavitamis- ja teadlikkuse suurendamise meetmeid. Komisjon peaks algatama teabekampaania, et seda suundumust ja sellega seotud käitumist takistada, edendades kõigi oma kodanike võrdsust. Komitee teeb ettepaneku käivitada see kampaania Euroopa tasandil ning käsitleda tuleks igas liikmesriigis kohalikul tasandil kogetud probleeme. Need algatused tuleks lisada ELi demokraatia tegevuskava raamistikku. Lisaks sellele on kõik Euroopa riigid võtnud kohustuse koguda Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile (OSCE) vaenukuritegude kohta andmeid, mida saab selles kontekstis kasutada. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Euroopa Komisjon peaks koostöös liikmesriikidega võtma vastu ka meetmeid võltsuudiste ja väärinformatsiooni ning vaenukõne vastu võitlemiseks nii veebis kui ka väljaspool seda. Sellega seoses peab komisjon välja töötama mehhanismi audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi nõuetekohase rakendamise jälgimiseks liikmesriikide tasandil, kuid võtma vastu ka Euroopa õigusraamistiku võltsuudiste ja väärinformatsiooni vastu võitlemise hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Veebikeskkonnas vaenukõne vastu võitlemiseks peame komisjoni tegevust Facebooki, Microsofti, Twitteri ja YouTube’i poolt allkirjastatud ja internetis leviva vihakõne vastase võitluse tegevusjuhendi edendamiseks ja rakendamiseks äärmiselt julgustavaks. Sellist liiki vahendit – vihakõne vastase võitluse tegevusjuhendit – tuleks rakendada soovitusena liikmesriigi tasandil nii veebi- kui ka audiovisuaalses ruumis, et luua turvaline ruum LGBTIQ-inimestele ja teistele haavatavatele rühmadele, kes võivad veebis kergesti ahistamise või vaenukõne ohvriks sattuda (7). |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 peaks olema seotud ohvrite õiguste strateegiaga 2020–2025, et seksuaalvähemustesse kuuluvad inimesed saaksid julgelt teatada nende vastu toime pandud vaenukuritegudest. Seega on vaja tagada politseinikele, advokaatidele ja kohtunikele pidev erialane koolitus vaenukuritegude, eelarvamuste ja stereotüüpide valdkonnas ning kesksel kohal on koostöö LGBTIQ-inimestele selles valdkonnas tuge pakkuvate valitsusväliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | COVID-19 pandeemia on näidanud, et enamik liikmesriike pole piisavalt valmistunud hädaabi või lühiajalise peavarju pakkumiseks LGBTIQ-inimestele, eriti transsoolistele, kes on sattunud oma pere vägivalla alla. Seega eeldab varjupaikade, turvakodude ja abikeskuste ehitamine ning integreeritud abiteenuste osutamine riiklike ametiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide koostööd ning ELi-poolset rahastamist. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   LGBTIQ-inimesi kaasava ühiskonna loomine

| 3.3.1. | Euroopa Komisjon peab võtma Euroopa Liidu õiguse järelevalvaja rolli, nagu see tuleneb Euroopa õigusaktidest ja Euroopa Liidu Kohtu praktikast Euroopa õiguse korrektseks ja ühtseks kohaldamiseks kõigis liikmesriikides. Ta peab suurendama jõupingutusi ja töötama välja ulatuslikud mehhanismid, et jälgida Euroopa õiguse ja Euroopa Liidu Kohtu otsuste kohaldatavust siseriikliku õiguse raames ja riiklike ametiasutuste tavades. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Mis puudutab õigust vabale liikumisele, mis on üks Euroopa õiguse alustalasid, peab Euroopa Komisjon välja töötama järelevalvemehhanismi, et tagada direktiiviga 2004/38/EÜ antud õiguste, eriti õiguse liikuda ja elada vabalt, tunnustamine kõigi Euroopa kodanike ja nende pereliikmete, sealhulgas vikerkaareperede jaoks kogu liidus. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Selleks, et kõik LGBTIQ-inimesed saaksid kasutada õigust liikuda vabalt kogu Euroopa Liidus, kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles ühelt poolt välja töötama õigusraamistiku, mille kohaselt perekonna mõiste on autonoomne, sõltumata liikmesriikide õigusest, eriti piiriülestes olukordades, ning teiselt poolt tagama, et haldus- või kohtumenetluse käigus väljavahetatud sünnidokumente tunnustatakse vaba liikumise kontekstis kõigis liikmesriikides. Euroopa Komisjon peaks tegema koostööd liikmesriikidega, et hõlbustada transsooliste vanemate sugulussidemete registreerimist vastavalt nende seaduslikult tunnustatud sooidentiteedile, eesmärgiga kaitsta neid perekondi teabe soovimatu levitamise, diskrimineerimise ja vägivalla eest. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse eest seismine kogu maailmas

| 3.4.1. | Euroopa institutsioonid peavad oma sise- ja välistegevuses võtma endale põhiliste inimõiguste tagaja ja kaitsja rolli. Selle täitmiseks on vaja teha koostööd teiste piirkondlike ja rahvusvaheliste institutsioonidega, nagu Euroopa Nõukogu ja ÜRO, et tagada LGBTIQ-inimestele ja inimõiguste kaitsjatele vääriline turvalisus ja võrdsus. Samuti on oluline, et lisaks LGBTIQ-inimeste vastase vägivalla, vihkamise ja diskrimineerimise vastu võitlemise meetmete toetamisele kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) kaudu võtaksid Euroopa institutsioonid need kriteeriumid kasutusele ka oma välistegevuses, kolmandate riikide rahastamise valdkonnas. |
| --- | --- |

3.4.1.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

1

(2)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

2

(3)  Euroopa Liidu lepingu artikkel 2.

3

(4)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf.

4

(5)  Tööelus kogevad LGBTIQ-inimesed jätkuvalt diskrimineerimist nii töölevärbamisel, töökohal kui ka karjääri lõpetamisel, ehkki see on vastuolus ELi selle valdkonna selgete õigusaktidega. Paljud LGBTIQ-inimesed seisavad silmitsi arvukate takistustega endale õiglase ja stabiilse töökoha leidmisel. See suurendab vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja kodutuse ohtu.

5

(6)  Selle meetme rakendamiseks tuleb moodustada ekspertide kogu, kes hindab, kuivõrd on liikmesriikide rakendatud projektid abiks haavatavatele rühmadele, sealhulgas LGBTIQ-kogukonnale, ning samuti ex-ante ja ex-post tehtud analüüse Euroopa fondidest rahastatavate projektide rakendamise kohta, mis põhinevad Euroopa tasandil loodud hindamisvõrgustikul.

6

ex-ante

ex-post

(7)  Tegevusjuhendites tuleks eeskujuks võtta ELi väärtused võrdsuse, inimõiguste, mitmekesisuse ja ka väljendusvabaduse kohta, luues ekspertide rühma, kes jälgiks selle töövahendi rakendamist, kuid kaasates ka kodanikuühiskonna organisatsioone, kelle tegevusvaldkonnaks on inimõiguste ja haavatavate rühmade kaitsmine.

7

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/134

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027““

(COM(2020) 758 final)

(2021/C 286/23)

| Raportöör: | Paul SOETE |
| --- | --- |

Raportöör:

Paul SOETE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 16.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 205/1/9 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 14.1.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

16.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

205/1/9

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel on hea meel tõdeda, et komisjoni integratsiooni ja kaasamise tegevuskava (edaspidi „tegevuskava“) moodustab osa rändeküsimuste lahenduseks välja pakutud terviklikust meetmekogust, mis on ette pandud uues rände- ja varjupaigaleppes. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tegevuskava on laiema haardega kui eelmine – erinevalt 2016. aasta eelkäijast ei hõlmata uue tegevuskavaga mitte ainult rändajaid, vaid ka nn rändetaustaga ELi kodanikke. Ehkki integratsioon on oluline ka selle kategooria kodanike jaoks ning samuti kõigi kodanike ja elanike jaoks üldiselt, võib see kaasa tuua ka vähem sihipäraseid tegevusi, kuna uustulnukate probleemid erinevad teise ja kolmanda põlvkonna rändajate probleemidest. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Integreerimis- ja kaasamisvahendid on peamiselt riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste valduses. ELi tasandi tegevus on eelnevat täiendav ja kavandatud koostöö edendamiseks, hõlbustamiseks ja koordineerimiseks. Seetõttu ei sisalda tegevuskava liikmesriikidele seatavaid üldisi ega erieesmärke, vaid ainult soovitusi. Arvestades praegust olukorda ja pandeemia mõju, on oht, et kõnealuseid integratsiooniprobleeme peetakse vähem prioriteetseteks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tegevuskavas käsitletakse kõiki poliitikavaldkondi, mis on äsja saabunud rändajate sotsiaal-majandusliku ja poliitilise integratsiooni jaoks olulised, ning antakse ülevaade Euroopa algatuste loendist eri valdkondades, millel võib olla mõju rändele ja integratsioonile. Komitee juhib tähelepanu sellele, et tegelikud probleemid seisnevad nende poliitikameetmete rakendamises. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee toetab tegevuskavas kavandatud peamiste valdkondade eesmärke. Siiski soovib ta rõhutada, et need on pigem võimalike tegevuste näited kui mõõdetavad eesmärgid. Sel põhjusel näib nende tõhusa rakendamise tingimus olevat järelevalve, mis on veel paika panemata. Komitee julgustab komisjoni teostama pidevat järelevalvet tegevuskava rakendamise üle. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Võrreldes 2016. aasta tegevuskavaga pööratakse siin rohkem tähelepanu integratsiooni soolisele mõõtmele üldiselt. Soolisi aspekte tuleks esile tuua ka valdkondade eri osades. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee rõhutab, et töö väärtus üldiselt peaks olema tegevuskava läbiv joon, kuna töö kõigis selle erinevates vormides on integratsiooni ja isikliku arengu peamine aspekt. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tegevuskavas antakse ülevaade kõigis valdkondades kättesaadavatest rahastamisvahenditest. Tundub aga, et need vahendid on mõeldud toetuste alastele ekspertidele, ning komitee soovitab komisjonil lihtsustada juurdepääsu rahastamisele, näiteks luues sihtotstarbelise integratsioonivahendi. Komitee kardab ka seda, et integratsiooni rahastamine taandub järk-järgult prioriteetide nimekirjas tagaplaanile. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee rõhutab kodanikuühiskonna üldist tähtsust välismaalaste lõimimisel kohaliku eluviisiga ning ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide erilist rolli. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Taustteave

| 2.1. | Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027 moodustab osa rändeküsimuste lahenduseks välja pakutud terviklikust meetmekogust, mis on ette pandud uues rände- ja varjupaigaleppes. See põhineb 2016. aasta ELi integratsiooni tegevuskavas võetud kohustustel ja ajakohastab neid ning see kestab seitse aastat koos vahekokkuvõttega 2024. aastal kooskõlas sama ajavahemikku käsitleva mitmeaastase finantsraamistikuga. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vajadus tegevuskava järele tuleneb rändajate ja kohalike elanike silmatorkavatest erinevustest haridustasemes, tööhõives, vaesusega seotud olukorras ja eluasemetingimustes. Kui tuua esile üks seda lõhet kirjeldav näitaja, siis on ELis mittetöötavate ja mitteõppivate noorte rändajate (vanuses 18–24) osakaal 21 % võrreldes kohalike noorte 12,5 %-ga. Samuti on oluline roll soolisel ebavõrdsusel: sellesse kategooriasse kuuluvate noorte rändajatest tütarlaste osakaal on 25,9 % (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | COVID-19 pandeemia on esile toonud sügava ebavõrdsuse tervishoiuteenuste kättesaadavuses rändajate jaoks, ohustades ühiskonda tervikuna. Samuti on selgunud, et rändajad töötavad suurema tõenäosusega töökohtadel, mis vajavad tihedat inimestevahelist kontakti, ja seetõttu puutuvad nad COVID-19-ga rohkem kokku. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Rändajate täielik tööturule integreerimine võib riiklikus heaolus tuua kaasa suure majandusliku kasu, sealhulgas pensioniskeemide ja riigimaksude osas (2). See on kasulik mõlemale poolele, sest täielik integratsioon toob kasu ka rändajatele, andes neile juurdepääsu vastuvõtva riigi sotsiaalhoolekandesüsteemile. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tegevuskavas viidatakse üldistele peamistele põhimõtetele ja väärtustele, mis on ühised kogu ELi kaasamispoliitikale, sealhulgas viide Euroopa sotsiaalõiguste sambale. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tegevuskavas esitatud konkreetsete meetmetega käsitletakse nelja valdkonda, nimelt haridus ja koolitus, tööhõive ja oskused, tervishoid ning eluase. Kõigis nendes valdkondades tehakse kindlaks integratsioonilüngad. Kõnealuseid meetmeid täiendavad valdkonnaülesed meetmed, sealhulgas tugevate partnerluste loomine, mitmesuguste rahastamisvõimaluste suurendamine, sidemete edendamine vastuvõtva ühiskonnaga, uue tehnoloogia ja digivahendite kasutamise tõhustamine ning integratsiooni arengu jälgimine. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee tunnistab, et tegevuskavas keskendutakse integratsiooniprotsessile, mitte ELi sisenemisele. Vaatamata sellele soovib ta rõhutada, et perekonna taasühinemise küsimus on endiselt oluline seadusliku ja sotsiaalse integratsiooni tegur. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Erinevalt 2016. aasta tegevuskavast ei hõlmata praeguse kavaga mitte ainult rändajaid, vaid ka nn rändetaustaga ELi kodanikke. Komitee võtab teadmiseks laiema haarde, kuna integratsiooniaspektid on olulised ka kõnealuse teise kategooria kodanike ning samuti kõigi teiste kodanike ja elanike jaoks. Sellega edendatakse Euroopa eluviisi, kus õigused ja kaasamisvajadused on seotud ka kohustustega. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sellest hoolimata kardab komitee, et tegevuskava laiem haare võib kaasa tuua ka vähem sihipäraseid ja seega vähem tõhusaid meetmeid. Uustulnukate probleemid erinevad teise ja kolmanda põlvkonna rändajate probleemidest. Lisaks võib teise ja kolmanda põlvkonna rändajate sotsiaalsete vajaduste kaasamine rände- ja integratsioonipoliitika meetmetesse põhjustada nende häbimärgistamist ja rassismi põlistamist. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komisjoni tegevuskavas antakse hea ülevaade eri valdkondade Euroopa algatuste loetelu kohta, mis mõjutavad rännet ja integratsiooni. Dokumendis käsitletakse kõiki olulisi poliitikavaldkondi, mis on vajalikud äsja saabunud rändajate sotsiaal-majanduslikuks ja poliitiliseks integratsiooniks. Samuti arutatakse integratsiooni hõlbustamise eesmärgil vahendite kättesaadavust ning partnerlusi institutsioonide ja organisatsioonidega. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee rõhutab, et lisaks nendele poliitikameetmetele on töö endiselt peamine integratsiooni soodustav tegur ning sellisena tuleks seda kogu tegevuskava keskse elemendina kaitsta ja edendada. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee toonitab, et tegelikud probleemid seisnevad nende poliitikameetmete rakendamises. Näiteks, isegi kui rändajate varasemat kvalifikatsiooni tunnustatakse, kõhklevad tööandjad neid palgates, kuna nende oskuste taseme suhtes puudub usaldus. See tundub olevat nii Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonnast kui ka Lõuna- ja Kesk-Aasiast pärit rändajate puhul. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Uues tegevuskavas pühendutakse positiivse aspektina kohalike ja piirkondlike ametiasutuste, kodanikuühiskonna ning rändajate ja nende organisatsioonide osaluse tugevdamisele ELi integratsiooni- ja kaasamispoliitikas. Komitee märgib, et kodanikuühiskonna raames tuleks hõlmata ka ametiühinguid ja tööandjate organisatsioone. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tegevuskavas tunnistatakse õigustatult riiklike ametiasutuste ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tähtsust integratsioonipoliitikas ning edendatakse nendevahelist koostööd. Tegelikult tuleb märkida, et just neil on volitused kasutada enamikku integratsioonivahendeid. ELi tasandi tegevus on eelnevat täiendav ja kavandatud koostöö edendamiseks, hõlbustamiseks ja koordineerimiseks, kui see osutub tarvilikuks. Seetõttu ei sisalda tegevuskava liikmesriikidele seatavaid üldisi ega erieesmärke, vaid ainult soovitusi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kuna tegevuskava tekst ei ole siduv ja liikmesriigid vastutavad lõppkokkuvõttes riigi tasandil integratsioonipoliitika eest, rõhutab komitee vajadust määrata kindlaks ELi liikmesriikide selged kohustused ja luua asjakohased foorumid, sealhulgas seada sisse korrapärased kohtumised, et koordineerida poliitikameetmeid ja hinnata tehtud edusamme. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komisjon toob selgelt välja, mida ta soovib igas valdkonnas saavutada. Komitee toetab olukorra hinnangut ja kavandatud saavutusi, kuid märgib, et puuduvad selged üldised või meetmepõhised eesmärgid. Tõhusa rakendamise tingimus näib olevat järelevalve, mis tuleks paika panna. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Arvamuses SOC/649 („Uus rände- ja varjupaigalepe“) (3) tõstatas komitee küsimuse integratsioonimeetmete ulatuse ja toetuse kohta. Tegevuskavas eri sidusrühmadele pakutavad vahendid ja stiimulid ei pruugi olla piisavad integratsiooni parandamiseks mõistlikul viisil, eriti arvestades selles valdkonnas võetavate meetmete pikaajalist olemust. Seetõttu on vaja jälgida kõnealuse punkti rakendamist. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Rahastamine on tegevuskava oluline osa. Liikmesriike ja muid sidusrühmi julgustatakse ELi rahalisi vahendeid täielikult ära kasutama. Tegevuskavas antakse ka ülevaade kõigis valdkondades kättesaadavatest rahastamisvahenditest. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ehkki tegevuskava juhtpõhimõtete hulgas nimetatakse süvalaiendamist, ei pakuta kavas rahuldavaid juhiseid selle kohta, kuidas integratsioonipoliitikat üldistesse sotsiaalse ühtekuuluvuse meetmetesse lõimida. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee väljendab heameelt uues tegevuskavas sisalduva viite üle integratsiooni soolisele mõõtmele. Samal ajal rõhutatakse, et integratsiooni soolised probleemid väärivad igas valdkonnas rohkem tähelepanu ja konkreetsemaid meetmeid. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkreetsed märkused

4.1.   Haridus ja koolitus

| 4.1.1. | Tegevuskavas on õigesti öeldud, et haridus ja koolitus on ühiskonnas eduka osalemise alus. Koolid ja muud haridusasutused pakuvad olulist keskkonda kaasava ühiskonna ülesehitamiseks ja segregatsiooni vastu võitlemiseks. Lisaks pannakse demokraatia ja kodakondsuse alase kodanikuhariduse omandamisel alus aktiivseks ühiskonnas osalemiseks, takistades samal ajal ka noorte ligimeelitamist äärmuslike ideoloogiatega. Tegemist on valdkonnaga, milles tuleks julgustada aktiivset osalemist kodanikuühiskonnas, sest see edendab usaldust, sotsiaalset ühtekuuluvust ja kuuluvustunnet. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Seoses konkreetsete meetmetega, mille eesmärk on parandada osalemist hariduses ja koolituses, tuleks täpsustada komisjoni pakutavat toetust, kuna tegevuskava sisaldab üksnes üldisi viiteid sihtotstarbelistele toetusmeetmetele. Kõige konkreetsem nimetatud meede on 2021. aasta alguses avaldatav alushariduse ja lapsehoiu edendamiseks ette nähtud praktiliste juhistega töövahend. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Tegevuskavas tuuakse esile ka vajadus hõlbustada kolmandates riikides omandatud kvalifikatsioonide tunnustamist. Selles tehakse ettepanek kasutada kvalifikatsioonide tunnustamise tõhustamiseks mitmeid vahendeid, nagu riiklike akadeemilise tunnustamise infokeskuste (ENIC/NARIC) võrgustikud, Erasmuse programm, ELi kvalifikatsiooniraamistik ja Europassi portaal. Lisaks olemasolevate vahendite tugevdamisele on oluline välja selgitada ja kaardistada ka olemasolevad tunnustamist takistavad tõkked, sealhulgas usalduse puudumine ja muud sotsiaalsed tõkked. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Komisjon rõhutab keeleõppe tähtsust ning teeb ettepaneku arendada edasi terviklikke ja kättesaadavaid keeleõppeprogramme. Komitee on seisukohal, et keeleõpe peaks alates integratsiooniprotsessi esimestest etappidest olema hariduse ja tööhõive valdkonna meetmete keskmes. Vastuvõtva kogukonna keele õppimine tagab juurdepääsu asjakohasele haridus- ja koolitustasemele, millel on kaugeleulatuv mõju integratsioonile. Seetõttu tuleks keeleõppeprogramme toetada ka tervikliku lähenemisviisi abil (4). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Lastegarantii eelseisvast eesmärgist lähtudes on oluline soovitada liikmesriikidel toetada lapsrändajate paremat juurdepääsu haridusele, tagades, et rändemenetlused ei segaks kooliskäimist ega laste õigusi laiemalt. Hariduse pakkumisel tuleks hinnata puuetega lapsrändajate individuaalseid või muid vajadusi, vastata neile vajadustele ja mõistlikul määral neid rahuldada, et aidata kaasa nende isiksuse, annete ja loovuse ning vaimse ja füüsilise võimekuse täielikule arengule. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Kõigi nende valdkondade meetmete eesmärk peaks olema kaasava haridussüsteemi saavutamine kõikidel tasanditel ja elukestev õpe. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Kavas rõhutatakse, kui oluline on hakata kodanikuõppe kursuste kaudu võimalikult vara mõistma vastuvõtva ühiskonna seadusi, kultuuri ja väärtusi. Komisjon teeb ettepaneku jagada liikmesriikide vahel nendes valdkondades häid tavasid. Teave nende küsimuste kohta peaks olema esitatud viisil, mis on kõigile arusaadav ja kättesaadav. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Tööhõive ja oskused

| 4.2.1. | Selles valdkonnas on probleemide tuvastamine ja üldeesmärgid täpselt kindlaks määratud, mis näitab rändajate panuse tähtsust majanduses, eriti COVID-19 leviku ajal. Samuti rõhutatakse tegevuskavas, kuidas mitte ainult võõrtöötajad, vaid ka rändajatest ettevõtjad omandavad pandeemia ajal ja pärast seda majanduskasvu määrava keskse rolli. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Nimetatud eesmärkide saavutamiseks julgustatakse tegevuskavas kasutama olemasolevaid ELi vahendeid, sealhulgas Euroopa Integratsioonipartnerlust, tegema koostööd sotsiaal- ja majanduspartneritega, rakendama algatust „Tööandjad üheskoos lõimumise heaks“, ettevõtlust toetavat programmi „InvestEU“, Euroopa integratsioonivõrgustikku, Euroopa avalike tööturuasutuste võrgustikku ning oskuste hindamise tavade jagamiseks ja laiendamiseks ette nähtud Europassi platvormi, ELi vahendit kolmandate riikide kodanike kutsekirjelduse koostamiseks ning eelseisvat kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi, et toetada rändetaustaga inimesi. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Muude eesmärkide hulgas nimetatakse tegevuskavas ka finantsteenustele ja teabele juurdepääsuga seotud raskuste ületamist, kuid ei tehta ettepanekut võtta nende raskuste lahendamiseks konkreetseid meetmeid. Sellega seoses tuleks tegevuskava abil suurendada võõrtöötajate mõjuvõimu, tagades arusaadavas ja juurdepääsetavas vormis juurdepääsu finants- ja õigusalasele teabele, kaebuste lahendamise mehhanismidele ja juhtumitest ohutule teatamisele. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Tegevuskavas rõhutatakse õigustatult tõhusamate ja kiiremate oskuste hindamise süsteemide või testide tagamise tähtsust, võttes arvesse ka sellealaseid varasemaid kogemusi. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Sellegipoolest ei ole oskuste hindamise vahendid piisavad ulatuslikuma juurdepääsu tagamiseks tööturule, kuid usaldamatuse ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks on vaja võtta meetmeid. Riiklikele tööturuasutustele ja tööhõivesektori sidusrühmadele tuleb kindlasti pakkuda tuge ja konkreetseid suuniseid diskrimineerimisvastaste meetmete väljatöötamiseks ja osalemise edendamiseks kõigil tasanditel. Samuti on väga oluline soovitada arendada välja selline riiklik poliitika, millega tagatakse viisamenetluste lihtsustamise kaudu kolmandate riikide kodanike jaoks ulatuslikum ja ladusam juurdepääs kõigile tööhõivesektoritele. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Tegevuskavas tuleks veelgi rõhutada õpipoisiõppele, praktikale, kutseõppele ja isegi vabatahtlikule tööle parema juurdepääsu edendamise tähtsust, mis võib viia korraliku täistööajaga töökohani. See annab rändajatele ja rändetaustaga elanikele võimaluse töötada, parandada oma oskuste taset ning teenida sissetulekut enda ja oma pere ülalpidamiseks. Täpsemalt peaksid noorte tööturule juurdepääsu edendavad programmid (nt noortegarantii) sisaldama erisätteid, et tagada kolmandate riikide kodanike osalemine. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Tegevuskavas tuleks ette näha ka sihipärased meetmed rändajatest ja pagulastest naiste mõjuvõimu suurendamiseks ning nende tööturule juurdepääsu parandamiseks, sealhulgas inimkaubandusevastaste meetmete tugevdamise ja erivajaduste toetamise kaudu. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   Tervishoid

| 4.3.1. | Oluline on see, et tegevuskavas rõhutatakse, et COVID-19 pandeemia on toonud tervishoiuteenuste kättesaadavuses esile sügava ebavõrdsuse olemasolu ja et see kujutab endast ohtu ühiskonnale laiemalt. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Pandeemiat silmas pidades on komitee seisukohal, et kõigil rändajatel, sealhulgas ebaseaduslikel rändajatel, peaks olema kõigis ELi liikmesriikides juurdepääs peamistele tervishoiuteenustele, täpsemalt testidele ja vaktsineerimisele. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Kavandatud meetmete osas viitab komisjon rahastamisvõimalustele Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Euroopa Regionaalarengu Fondi ning eelseisva kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi kaudu. Tegevuskavas julgustatakse õigustatult tervishoiuteenuste osutamiseks kasutama ELi vahendeid. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Komitee rõhutab, et keskse tähtsusega on soovitada liikmesriikidel kõrvaldada tõkked juurdepääsul tervishoiuteenustele ja takistused tervishoiuteenuste piires, sealhulgas riiklikke tervishoiusüsteeme käsitlevate teabekampaaniate kaudu, hinnates ja rahuldades puuetega rändajate individuaalseid tervisega seotud vajadusi. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Komitee rõhutab integratsiooniprotsessi osana rändajate vaimse tervise alase teadlikkuse suurendamise ja edendamise tähtsust, eriti jätkuva pandeemia tingimustes, tagades ka kultuuriliselt tundlikud vaimse tervisega seotud teenused. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Tervishoiuteenustele parema juurdepääsu tagamise meetmed peaksid hõlmama ka varjupaigataotlejate vastuvõtukohti, eriti uue tervishoiuprogrammi ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

4.3.6.

4.4.   Eluase

| 4.4.1. | Komisjon töötab välja renoveerimislaine raames välja kuulutatud taskukohase eluaseme algatuse ning edendab segregeerimata, väärikaid, juurdepääsetavaid ja taskukohaseid eluasemeid. Erilist tähelepanu pööratakse varjupaigataotlejate individuaalse (ennemini kui kollektiivse) eluaseme mudelitele. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Selles valdkonnas loetletud eesmärkide hulgas peaksid esmatähtsad olema võitlus diskrimineerimise ja segregatsiooni vastu eluasemeturul. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | See peaks hõlmama ka suuremat rõhuasetust taskukohaste eluasemete, sealhulgas sotsiaalkorterite arvu suurendamisele, kasutades süvalaiendatud lahendusi, mis on suunatud nii kolmandate riikide kodanikele kui ka kõigile elanikele, kellel on probleeme vajadustele vastava eluaseme leidmisega (5). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Liikmesriike tuleks julgustada kasutama ELi vahendeid ka eluasemega seotud ärakasutamise korral rakendatava õiguskaitse kättesaadavuse mehhanismide väljatöötamiseks ja jõustamiseks. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   Partnerlused integratsiooniprotsessi tõhustamiseks

| 4.5.1. | Komisjon kavatseb tugevdada Euroopa integratsioonivõrgustikku, pakkudes liikmesriikidele sihtotstarbelist rahastamist ja aidates neil oma suutlikkust suurendada. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Erilist tähelepanu pööratakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetamisele, sealhulgas integratsiooniteemalise linnaakadeemia laiendamisele ja religioonidevahelise dialoogi tugevdamisele kogukondade vahel, toetades linnu radikaliseerumise ennetamisel 2019. aastal käivitatud algatuse „ELi linnad radikaliseerumise vastu“ raames. Komitee rõhutab religioonidevahelise dialoogi tähtsust integratsiooni edendamisel. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Tegevuskavas viidatakse ka iga-aastasele Euroopa rändefoorumile, mis korraldatakse koostöös Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning eelkõige selle temaatilise uurimisrühmaga „Sisseränne ja integratsioon“, et toetada konsultatsioone kodanikuühiskonna ja diasporaa organisatsioonidega. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Lisaks antakse tegevuskavas teada sihtasutuste ja organisatsioonide toetamisest rände ja integreerimise alase struktureeritud dialoogi ja võimalike koostöövahendite uurimise kaudu, täpsustamata, milline see toetus võiks olla. |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Suurenenud võimalused ELi rahastamiseks

| 4.6.1. | Rahastamisaspektid on kõigi tegevuskavas kavandatud meetmete keskne tunnusjoon ja need on seotud mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2021–2027. Lisatud on ülevaade peamistest ELi fondidest, mille raames toetati integratsiooni ja kaasamist perioodil 2014–2020, kuid tuleviku kohta arvnäitajaid ei esitata. Siinkohal mõistab komitee, et tuleb oodata programmitöö etapi lõppu, et teada saada, kui palju vahendeid liikmesriigid iga fondi raames integratsiooniprobleemide lahendamiseks eraldavad. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Loodud on väga palju rahastamisvahendeid, mida saab kasutada integratsiooniks ja kaasamiseks või mis on seotud rändajate toetamise meetmetega, sealhulgas Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, Euroopa Sotsiaalfond+ ja Euroopa Regionaalarengu Fond. Samal ajal tuleks aga kindlaks teha koostoime teiste fondidega, nt programm „Erasmus+“, taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning programm „InvestEU“. Liikmesriikidele saab nende integratsiooni- ja kaasamispoliitika väljatöötamiseks või edasiarendamiseks pakkuda abi ka tehnilise toe instrumendist, aga alles pärast seda, kui see on vastu võetud. Lisaks võiks ka eelseisval kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmil olla oma osa rändetaustaga ELi kodanikele suunatud erimeetmete rahastamisel. On otsustatud, et võimalike rahastamisvahendite portfell peab olema suur, kuid tõhusama lahendusena oleks võinud integratsiooniprobleemide lahendamiseks valida välja kindlad vahendid. Komitee soovitab komisjonil lihtsustada juurdepääsu rahastamisele, näiteks luues sihtotstarbelise vahendi rändajate integreerimiseks. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Kõnealuses raamistikus on oluline osa ka Euroopa lastegarantiil, kuna kõige ebasoodsamas olukorras olevate laste hulka kuuluvad ka rändetaustaga lapsed. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | ELi rahastamise keerukuse tõttu ning integratsiooni toetavate rahastamisvahendite kasutamiseks programmiperioodil 2021–2027 on vaja ajakohastada 2018. aastal välja töötatud asjaomast töövahendit. |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | Teise huvitava rahastamispoliitika aspektina tuuakse välja komisjoni kavatsus arendada avaliku ja erasektori partnerlusi sihtasutuste ja erasektori rahastajatega. |
| --- | --- |

4.6.5.

4.7.   Osaluse ja kontaktide edendamine vastuvõtva ühiskonnaga

| 4.7.1. | Komitee kiidab heaks idee kaasata vastloodud rändajate seisukohtadega tegeleva eksperdirühma, mis koosneb rändajatest ja neid esindavatest organisatsioonidest, tulevase rände-, varjupaiga- ja integratsioonipoliitika kujundamisse ja rakendamisse. See võib aidata suurendada rändajate ja rändetaustaga ELi kodanike osalemist konsultatsiooniprotsessis ning samuti tagada, et poliitikameetmed kajastaksid tegelikke vajadusi. Seetõttu on oluline, et kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtvate kogukondade vahel luuakse võimalused kahepoolseks teabevahetuseks alates vastuvõtu ja integratsiooni varajastest etappidest. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Tegevuskava eesmärk on edendada dialoogi ning suurendada kõigi eurooplaste teadlikkust integratsiooni ja rände tegelikust olukorrast. Kuid see eesmärk võib olla liiga ebamäärane, hoolimata selgetest jõupingutustest teadlikkuse suurendamiseks faktidest ja arvudest. Rännet käsitleva narratiivi muutmine avalikkuse silmis on kindel kohustus ja komitee tõstatab küsimuse, mida selle saavutamiseks teha tuleb. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Komitee toetab selliseid algatusi nagu jalgpallifestivalid, mis on suunatud noortele rändajatele ELi meistrivõistluseid võõrustavates linnades, millel võib olla soosiv mõju rände positiivsetele narratiividele. Teised sedalaadi sihtotstarbelised meetmed, näiteks kohalikele koolidele või kogukondadele/organisatsioonidele antavad integratsiooniauhinnad, võivad aga tugevdada tajutavaid erinevusi ja põhjustada teatavate rühmade häbimärgistamist. |
| --- | --- |

4.7.3.

4.8.   Uute tehnoloogiate ja digivahendite kasutamise tõhustamine

| 4.8.1. | Komisjoni tegevuskavas tunnistatakse õigustatult tõelist ohtu rändajate ja kohalike elanike vahelise digilõhe tekkeks ja seda erinevatel põhjustel: 8,1 % väljaspool Euroopat sündinud inimestest ei saa endale arvutit lubada võrreldes 3,1 % kohalike elanikega ning rändajate leibkondade lapsevanematel võib olla raskusi oma laste toetamisel distantsõppel. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Tegevuskavas soovitatakse parandada rändajate digikirjaoskust, kuid kava ei sisalda konkreetseid ettepanekuid ega eesmärke selle saavutamiseks tegelikkuses. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Huvitav idee on rändajate kaasamine avalike digiteenuste loomisse ja osutamisse. Komitee eeldab, et see on seoses ELi haldustegevusega juba saavutatud. |
| --- | --- |

4.8.3.

4.9.   Edusammude jälgimine: liikumine tõenduspõhise integratsiooni- ja kaasamispoliitika suunas

| 4.9.1. | Komitee kiidab heaks eesmärgi saavutada tõenduspõhisem rändealane arutelu. Kui paremad andmed ja esitlusvahendid võivad selle eesmärgi saavutamisele kaasa aidata, tuleb neid koguda, arendada ja levitada. ELi integratsiooninäitajaid on kasutatud alates 2010. aastast, kuid vaatamata ulatuslikele jõupingutustele on teadmistes endiselt puudujääke. Selles osas võiksid kasulikud vahendid olla uus baromeeter ja ühine tulemustabel, et toetada võrdlemist riikide vahel ja aja jooksul. |
| --- | --- |

4.9.1.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Komisjon, „Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027“, lk 5.

1

(2)  Ibid., lk 2.

2

Ibid.

(3)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 15.

3

(4)  Integratsiooniks vajalike sihtkeele oskustasemete kohta vt ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust SOC/641 teemal „Rändetaustaga naiste, emade ja perekondade integratsioon ELi liikmesriikides ning sihtkeele oskustasemed integreerimiseks“ (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Saksamaa taotlusel) (ELT C 10, 11.1.2021, lk 1).

4

(5)  Uuenduslike ja kaasavate eluasemelahenduste kohta ülevaate saamiseks vt Euroopa eluasemete vaatluskeskuse 2018. aasta väljaannet „Housing & Migration. Research Briefing“ („Eluasemest ja rändest. Ülevaade uurimistegevusest“). Brüssel: Euroopa eluasemete vaatluskeskus.

5

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/141 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/141

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Õigusemõistmise tagamine ELis – Euroopa õigusalase koolituse strateegia aastateks 2021–2024““

(COM(2020) 713 final)

(2021/C 286/24)

| Raportöör: | Elena CALISTRU |
| --- | --- |

Raportöör:

Elena CALISTRU

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 16.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 240/3/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 24.2.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

16.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

240/3/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | ELi õigust käsitleva õigusalase koolitusega on parandatud ELi õiguse nõuetekohast ja ühetaolist kohaldamist ning tugevdatud vastastikust usaldust piiriüleste kohtumenetluste suhtes, aidates seeläbi arendada Euroopa Liidu õigusruumi. Strateegia põhineb varasematel tulemuslikel jõupingutustel ja sellega püütakse hoida õigusalast koolitust ELi tegevuskavas prioriteetsena, pöörates erilist tähelepanu tekkivate väljakutsete, nagu näiteks rohepöörde või uute töösuhete lahendamisele ja uue tehnoloogiaajastuga kohanemisele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pakkudes piisavaid vahendeid, tuge ja koolitust, saavad õigusala töötajad kõigis liikmesriikides vastata kodanike, töötajate ja ettevõtjate vajadustele kogu ELis. Hästikoolitatud õiguspraktikutel on oluline roll õigusriigikultuuri tugevdamisel ja õigusriigi põhimõtte järgimise tagamisel, selliste Euroopa väärtuste ja põhimõtete nagu kohtusüsteemi sõltumatus edendamisel ning põhiõiguste tõhusa järgimise toetamisel ELi ja riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tööturul toimuvad arengud tõstatavad üha enam küsimusi töötajate ja tulevaste uute töövormide staatuse ja nende suhtes kohaldatavate eeskirjade kohta. Liikmesriikide kohtuotsused erinevad selles küsimuses sarnastes või identsetes olukordades, isegi kui tegemist on sama äriühingut puudutavate juhtumitega. Selleks, et tagada ühtne kohtupraktika ja siseturu nõuetekohane toimimine, on vaja tagada kohtutele suunised ja kohtusüsteemi töötajatele koolitus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee mõistab seda täielikult ja tunnistab, et komisjonil on õigusalases koolituses üksnes toetav roll, samas kui esmane vastutus lasub riiklikel sidusrühmadel. Siiski peaks strateegia rakendamiseks vajalik strateegiline integratsioon ja rahaline toetus olema ühine mure. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Arvestades ELi tasandi väljakutseid ja ELi mõõtmega probleemide hulga suurenemist (st liidu finantshuvide kaitse uutes finantsmehhanismides, digi- ja rohepööre), on üha olulisem kehtestada eeskirjad, mille eesmärk on parem ühtlustamine Euroopa Liidu eri liikmesriikide vahel õigusalase koolituse osas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Samal määral tunnustab komitee seda, kui tähtsaks komisjon peab regulaarset järelevalvet strateegia rakendamise üle ja koostööd teiste ELi institutsioonidega, et tagada eesmärkide saavutamiseks vajalik poliitiline toetus. Komitee soovitab tungivalt komisjonil leida võimalusi, kuidas saaks kodanikuühiskonna organisatsioone ja sotsiaalpartnereid kaasata strateegia rakendamise järelevalvesse nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Selleks et kaitsta ELi finantshuve, keskkonnaküsimusi ja liidu õigusi, on komitee seisukohal, et nende rikkumisest teatajate kaitse ja õigused, kellel on oluline roll pettuste ja korruptsiooniga seotud kuritarvituste ning liidu õiguste mis tahes rikkumise ennetamisel, tuleks lisada õigusala töötajate koolitusse. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Euroopa õigusalane koolitus peaks ulatuma õigusharidusest kaugemale ja komitee tervitab eriti keskendumist kohtunike ametioskustele kui õigusemõistmise tõhususe kesksele elemendile. Komitee toetab õiguspraktikute koolitamist täiendavates valdkondades, nagu kohtuekspertiis ja psühholoogia, ning selle tagamist, et õigusspetsialistidel oleks vajalik arusaam tehnilistest aspektidest, millega enamasti ELi õigusaktide eri valdkondades tegeletakse, näiteks keskkonna, taristu või rahanduse ja panganduse vallas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Samuti soovitab komitee korraldada konkreetseid koolitusi digiülemineku kontekstis ja eelkõige seoses tehisintellekti vahendite kasutamisega kohtusüsteemis. Eelkõige tuleks jõuliselt edendada ja soovitada Euroopa eetikaharta põhimõtete tundmist ja kohaldamist seoses tehisintellekti kasutamisega kohtusüsteemides. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Euroopa õigusalase koolituse strateegia aastateks 2011–2020 hindamine näitab, et see on aidanud parandada ELi õigust käsitlevat koolitust õiguspraktikute jaoks (eriti kohtunike ja prokuröride jaoks), suurendanud selliste võrgustike nagu Euroopa õigusalase koolituse võrgustik suutlikkust ning tugevdanud ELi tasandi võrgustikke ja koolitusteenuse osutajaid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Uute arengusuundade ja probleemidega tuleb tegeleda õigusalase koolituse abil ELi tasandil. Need hõlmavad õigusriigi põhimõtte halvenemist, ründeid põhiõiguste vastu mõnes liikmesriigis, uusi reguleerimisvaldkondi ELi tasandil, samuti digipööret. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Euroopa õigusalase koolituse strateegia aastateks 2021–2024 eesmärk on tugevdada Euroopa ühist õiguskultuuri, mis põhineb õigusriigi põhimõttel, põhiõigustel ja vastastikusel usaldusel. Selles esitatakse raamistik ja põhimeetmete kogum liidu õiguse nõuetekohase ja tõhusa kohaldamise edendamiseks. Liikmesriike, koolitusteenuse osutajaid, riigi ja Euroopa tasandi õigusspetsialistide organisatsioone ning Euroopa Liitu kutsutakse üles käsitlema vastutust jagades järgmisi prioriteete:






  — | õigusalane koolitus ühise õigusriigikultuuri edendamiseks; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

õigusalane koolitus ühise õigusriigikultuuri edendamiseks;

| — | põhiõiguste kaitsmine ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta reaalne rakendamine inimeste igapäevaelus, pöörates tähelepanu ohvrite ja haavatavate isikute kaitsele; |
| --- | --- |

—

põhiõiguste kaitsmine ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta reaalne rakendamine inimeste igapäevaelus, pöörates tähelepanu ohvrite ja haavatavate isikute kaitsele;

| — | õigusemõistmise digiteerimise laiendamine; |
| --- | --- |

—

õigusemõistmise digiteerimise laiendamine;

| — | ELi õiguse arenguga sammupidamine, sealhulgas piiriülese õigusalase koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

—

ELi õiguse arenguga sammupidamine, sealhulgas piiriülese õigusalase koostöö valdkonnas;

| — | õiguspraktikutele vahendite andmine uute väljakutsetega toimetulemiseks, eelkõige pärast pandeemiat; |
| --- | --- |

—

õiguspraktikutele vahendite andmine uute väljakutsetega toimetulemiseks, eelkõige pärast pandeemiat;

| — | koolitus muudel teemadel peale ELi õiguse, näiteks kohtuniku ametioskused ning muud kui õigusalased teadmised ja oskused; |
| --- | --- |

—

koolitus muudel teemadel peale ELi õiguse, näiteks kohtuniku ametioskused ning muud kui õigusalased teadmised ja oskused;

| — | õigusspetsialistide jaoks praktilisema ja kohandatud koolituskava koostamine ja selle rakendamine; |
| --- | --- |

—

õigusspetsialistide jaoks praktilisema ja kohandatud koolituskava koostamine ja selle rakendamine;

| — | eri kategooriate õiguspraktikute jaoks mõeldud koolituste lisamine, laiendamine ja vajadustele paremini kohandamine; |
| --- | --- |

—

eri kategooriate õiguspraktikute jaoks mõeldud koolituste lisamine, laiendamine ja vajadustele paremini kohandamine;

| — | kvaliteetse ja tõhusa koolitustegevuse (sealhulgas mitmekesised õppevormid rõhuasetusega hübriid- ja/või veebiõppemeetoditel), ning testitud õppekavade kasutamise edendamine; |
| --- | --- |

—

kvaliteetse ja tõhusa koolitustegevuse (sealhulgas mitmekesised õppevormid rõhuasetusega hübriid- ja/või veebiõppemeetoditel), ning testitud õppekavade kasutamise edendamine;

| — | noorte õiguspraktikute õiguskoolituse edendamine; |
| --- | --- |

—

noorte õiguspraktikute õiguskoolituse edendamine;

| — | riikide sidusrühmade, ELi õiguse ekspertide võrgustike, Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku, muude ELi tasandi osalejate ja komisjoni jagatud vastutuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

riikide sidusrühmade, ELi õiguse ekspertide võrgustike, Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku, muude ELi tasandi osalejate ja komisjoni jagatud vastutuse suurendamine;

| — | meetmete suunamine õiguspraktikutele väljaspool ELi, eelkõige Lääne-Balkani riikides. |
| --- | --- |

—

meetmete suunamine õiguspraktikutele väljaspool ELi, eelkõige Lääne-Balkani riikides.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | COVID-19 kriis on põhjustanud märkimisväärseid raskusi kohtusüsteemi toimimises, kuid on loonud ka mitu uut probleemi, mis õiguspraktikutel tuleb lahendada. Komiteel on hea meel, et tähelepanu ei pöörata üksnes vajadusele tagada taristu digipöörde jaoks, vaid ka investeeringud digipöördesse kaasatud õiguspraktikute oskustesse. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Siin on oluline pöörata tähelepanu sellele, et strateegia elluviimine on võimatu, kui ei kaasata kõiki sidusrühmi, sh justiitsministeeriumid, kohtute ja prokuratuuride haldamise nõukojad, eneseregulatsiooniga kutsealade nõukojad, Euroopa õiguspraktikute ühendused, riigi ja ELi tasandi koolitusteenuse osutajad, ELi institutsioonid ja asutused. Komitee ühineb komisjoni üleskutsega, et nimetatud osalejad pühenduksid strateegia kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee tuletab meelde paljude varasemate arvamuste järeldusi (1), et õiguskaitse kättesaadavuse järjepidevus kogu Euroopa Liidus on oluline tegur, mis toetab ühtset turgu ja liidu õiguse järjepidevat rakendamist Euroopa Liidus ning tagab kodanike ja ettevõtete jaoks vajaliku selguse ja kindluse, kuna ELi õigustiku kohaldamisel on liikmesriigiti ikka veel märkimisväärseid erinevusi. Selleks on oluline toetada liikmesriike riiklikul tasandil, pakkudes neile mitte ainult vajalikku täiendavat rahastamist (sealhulgas ka taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendite kaudu), vaid ka vahendeid, et tagada kõigi sidusrühmade ja õigusvaldkonnas töötavate isikute valmisolek nende jõupingutustega ühineda. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Samal määral tunnustab komitee seda, kui tähtsaks komisjon peab regulaarset järelevalvet strateegia rakendamise üle ja koostööd teiste ELi institutsioonidega, et tagada eesmärkide saavutamiseks vajalik poliitiline toetus. Komitee kutsub komisjoni üles leidma võimalusi, kuidas saaks kodanikuühiskonna organisatsioone ja sotsiaalpartnereid kaasata strateegia rakendamise järelevalvesse nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee nõustub, et hästikoolitatud õiguspraktikutel on oluline roll õigusriigikultuuri tugevdamisel ja õigusriigi põhimõtte järgimise tagamisel, selliste Euroopa väärtuste ja põhimõtete nagu kohtusüsteemi sõltumatuse edendamisel ning põhiõiguste tõhusa järgimise toetamisel ELi ja riiklikul tasandil. Siiski rõhutame piisavate vahendite, toetuse ja koolituse pakkumise olulisust osana suurematest jõupingutustest, tagamaks, et kõikide liikmesriikide õiguspraktikud saaksid vastata kodanike ja ettevõtete vajadustele kogu Euroopa Liidus, järgides samu standardeid ja väärtusi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte töörühm on alates selle loomisest 2018. aastal pööranud tähelepanu sidusrühmade seisukohtadele kohtusüsteemi kvaliteedi ja sõltumatusega seotud küsimustes. Komitee nõustub, et hästikoolitatud õiguspraktikutel on oluline roll õigusriigi kultuuri tugevdamisel ja õigusriigi põhimõtte järgimise tagamisel, selliste Euroopa väärtuste ja põhimõtete nagu kohtusüsteemi sõltumatuse edendamisel ning põhiõiguste tõhusa järgimise toetamisel ELi ja riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Toetame jätkuvat pühendumust liikmesriikide õiguspraktikute jaoks olulisele koolitusele, eelkõige ELi õigusriigialase õigustiku järgimise kaudu ja liikmesriikide põhiõiguste tagamisega seotud kohustuste (sealhulgas konkreetsete haavatavate ühiskonnarühmade õiguste, nagu lapsed, puudega inimesed, soolise vägivalla, rassismi ja diskrimineerimise ohvrid, kaitse) tõhusa rakendamise kaudu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tööturul toimuvad arengud tõstatavad üha enam küsimusi töötajate ja tulevaste uute töövormide staatuse ja nende suhtes kohaldatavate eeskirjade kohta. Liikmesriikide kohtuotsused erinevad selles küsimuses sarnastes või identsetes olukordades, isegi kui tegemist on sama äriühingut puudutavate juhtumitega. Selleks, et tagada ühtne kohtupraktika ja siseturu nõuetekohane toimimine, on vaja tagada kohtutele suunised ja kohtusüsteemi töötajatele koolitus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Veel üks rõhutatav aspekt on vajadus jätkata koolitustegevust valdkondades, mida peetakse ELi julgeoleku tegevuskava kohaselt problemaatiliseks, nagu küberkuritegevus, organiseeritud kuritegevus ja finantskuriteod, mis mõjutavad liidu eelarvet, eriti Euroopa Prokuratuuri loomise uues kontekstis. See peaks olema mõttekohaks kõigile sidusrühmadele ja selleks tuleks eraldada asjakohased vahendid. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Seoses ELi finants- ja keskkonnahuvide kaitsmisega on komitee seisukohal, et õigusala töötajate koolitus peab hõlmama nende rikkumisest teatajate kaitset, kelle õigused on veel vähetuntud ja kellel on aruandluse kaudu oluline roll pettuste ja korruptsiooniga seotud kuritarvituste ning liidu õiguste mis tahes rikkumiste ennetamisel. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Üks olulisemaid probleeme on seotud õigussektori digivaldkonna arendamisega. Komitee leiab siiski, et riiklikes kontekstides on märkimisväärseid erinevusi ja et liikmesriikide kohtusüsteemid on digiteerimisel eri etappides. Kavandatavas strateegias võetakse arvesse riiklikke pädevusi ja järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet. Samal ajal on oluline, et kõik liikmesriigid töötaksid olemasolevate digiteerimislünkade vähendamise nimel mitte üksnes taristuga seotud investeeringute tagamise kaudu, vaid ka nende õigusspetsialistide oskuste valdkonnas, kes peavad digipööret reaalselt ellu viima. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ilma riiklikul tasandil õigusemõistmise digiteerimise ja investeeringuteta õiguspraktikute koolitusse, et kasutada oma igapäevatöös digivahendeid ja -tehnoloogiaid, on keeruline võimaldada õigusasutuste tihedamat piiriülest koostööd. Pealegi, ilma piisavate ja ühtsete investeeringuteta mitte ainult digioskuste, vaid ka teadlikkuse suurendamise koolitusse, on uutele probleemidele keerukas reageerida (nii sellistes valdkondades nagu üksikisikute õiguste ja isikuandmete piisav kaitse digiruumis kui ka uutes valdkondades, nagu näiteks küberkuritegevus). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Digiülemineku kontekstis ja eelkõige seoses tehisintellekti vahendite kasutamisega kohtusüsteemis soovitab komitee korraldada konkreetseid koolitusi. Põhiõiguste austamine, diskrimineerimise vältimine, kvaliteetsete andmete kasutamine kohtuotsustes ja inimjuhitavuse põhimõtte austamine on muu hulgas sätestatud Euroopa eetilikahartas tehisintellekti kasutamise kohta kohtusüsteemides (2). Äärmiselt oluline on need põhimõtted koolituse kaudu teatavaks teha ja neid järgida. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Tervitatav on strateegias tunnistamine, et Euroopa õigusalane koolitus peaks olema pelgalt õiguskoolitusest laiem ja toetama ametioskuste arendamist. Eelkõige leiame, et kohtuniku ametioskuste alane koolitus on keskne aspekt kohtute tõhususe, kohtusüsteemide ja üldsuse vahelise usalduse ning õiguspraktikute vahelise usalduse seisukohast piiriüleses koostöös. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Teine põhipunkt, millele tuleb tähelepanu pöörata, on õiguspraktikute koolitamine täiendavates valdkondades, nagu eetika, kohtuekspertiis ja psühholoogia, ning selle tagamine, et õigusspetsialistidel oleks vajalik arusaam tehnilistest aspektidest, millega enamasti ELi õigusaktide eri valdkondades tegeletakse, näiteks keskkonna, taristu või rahanduse ja panganduse vallas. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee väärtustab ka keskendumist liidu õigust kohaldavate õigusspetsialistide laiemale ringile, millega hõlmatakse eelkõige kohtunikke, prokuröre ja kohtutöötajaid, kuid ka advokaate, notareid, kohtutäitureid, lepitajaid, õigustõlke ja -tõlkijaid, kohtueksperte ning teatatud juhtudel vanglatöötajaid ja kriminaalhooldusametnikke. Sellele vaatamata tuleks erilist tähelepanu pöörata väga varieeruvatele oludele liikmesriikides, kusjuures erinevad konkreetsed riiklikud olud võivad strateegia rakendamise üsna keerukaks muuta. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee on samuti nõus sellega, et eesmärkide saavutamiseks peaks koolitus olema piisavalt kvaliteetne, mistõttu on vaja hindamist, mis on kohustuslik, kuid õiguspraktikutel on samuti vaja kokkupuudet mitmesuguste õppevormidega, milles on muu hulgas ühendatud füüsilist kohalolekut nõudev õppetegevus, veebiõppevahendid ja tööalane täiendkoolitus. Komitee on siiski mures, et ühistest metoodikatest ja riiklikest koolitusteenuse osutajatest selles valdkonnas ei piisa ning et kuigi ELi tasandil on hetkel olemas palju vahendeid, head tavad ja suunised, ei ole liikmesriigid siiski täiel määral pühendunud nende kasutamisele. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku ainulaadne roll ja tulemused on pidev kogemus, millest saame õppida, ja me toetame keskendumist rollile, mida ELi tasandi osalejad peavad etendama piiriüleste koolitustegevuste edendamisel ja korraldamisel, mitmekordistades samal ajal koolituse mõju. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Euroopa õigusalase koolituse roll ühise õigusriigi kultuuri edendamisel on samuti keskendunud õigusspetsialistidele väljaspool Euroopa Liitu ja selles pööratakse erilist tähelepanu sellele, et uutele õigusspetsialistidele antaks ELi õigussüsteemi ja õiguskultuuri kohta põhiteadmisi nende esmase koolituse käigus. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Samuti on teretulnud komisjoni jõupingutused liiduväliste riikide, eelkõige Lääne-Balkani piirkonna, õigusspetsialistide osalemise toetamiseks õigusriigi õigustiku või piiriülese õigusalase koostöö alastel koolitustel. Komitee on järjepidevalt rõhutanud (3) vajadust toetada ELi kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide õigusriigi põhimõtet ning sõltumatut õigusemõistmist. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komitee juhib tähelepanu ka vajadusele tunnistada Brexiti-järgseid probleeme, mis võivad kohtusüsteemi spetsialistidel tekkida. See on eriti oluline ELi ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud kaubandus- ja koostöölepingu kontekstis, aga ka õiguskaitse ja õigusalase koostöö jaoks kriminaalasjades ning põhiõiguste austamise tagamiseks. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Ja lõpetuseks, kavandatavate meetmete kestlikkuse tagamiseks rõhutab komitee vajadust kaasata lisaks kohtusüsteemi sidusrühmadele ka kodanikuühiskonna organisatsioonid, õiguspraktikute ühendused ja konkreetsetes valdkondades (keskkond, riigihanked, tervishoid, tarbijakaitse, töötajate õigused ja töösuhted jne) õigluse otsijad. Kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite tugev kaasatus võib anda täiendava panuse demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi tugevdamisse. |
| --- | --- |

4.16.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Komitee arvamus teemal „Õiguskaitse kättesaadavuse kohta keskkonnaõiguse valdkonnas (teatis)“ (ELT C 129, 11.4.2018, lk 65); komitee arvamus teemal „ELi meetmed keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise parandamiseks“ (ELT C 283, 10.8.2018, lk 83); komitee arvamus teemal „Århusi konventsiooni kohaldamine – õiguskaitse kättesaadavus keskkonnaasjades“ (ELT C 123, 9.4.2021, lk 66).

1

(2)  https://rm.coe.int/charte-ethique-fr-pour-publication-4-decembre-2018/16808f699b

2

(3)  Komitee arvamus „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ (ELT C 220, 9.6.2021, lk 88). Komitee arvamus „ELi laienemisstrateegia“ (ELT C 133, 14.4.2016, lk 31).

3

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/146 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/146

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste vaktsineerimis-, testimis- ja tervenemistõendite väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal (roheline digitõend)“

(COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD))

(2021/C 286/25)

| Raportöör: | George VERNICOS |
| --- | --- |

Raportöör:

George VERNICOS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 251/0/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 21.4.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

251/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | COVID-19 pandeemia on põhjustanud erakordse šoki meie majanduses, ühiskonnas ja elus ning see on enneolematus ulatuses mõjutanud turismisektorit. Praegune kriis tõi esile turismi tähtsuse Euroopa jaoks mitte ainult majanduslikust, vaid ka koos elamise ja ühise saatuse kujundamise seisukohast. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on seisukohal, et nn roheline digitõend peaks vähendama reisijate jaoks keerukust ja hõlbustab nende liikumist COVID-19 pandeemia ajal. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee peab vajalikuks täpsustada, et rohelise digitõendi omamine ei ole vaba liikumise eeltingimus ning et kavandatava määrusega ei kehtestata kohustust ega õigust olla vaktsineeritud. Komitee soovituse kohaselt peab siiski eelkõige sotsiaalselt tõrjutud ja ebasoodsas olukorras olevatel rühmadel olema juurdepääs asjakohasele teabele ning rohelise digitõendi mõju nendele rühmadele tuleb nõuetekohaselt hinnata ja jälgida. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee rõhutab, et rohelise digitõendi omamine ei tohiks vabastada reisijaid muude riskivähendusmeetmete järgimisest, vaid seda tuleks pidada üleminekustrateegiaks riikidele, kes nõuavad püsimehhanismi pidevaks uuesti hindamiseks selle vastuvõtmise järel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kõik Euroopa riigid peaksid tegema koostööd, et saavutada võimalikult kiiresti ühtsed raamtingimused (st tõendi sisu, vorm, põhimõtted ja tehnilised standardid), sest me ei saa endale lubada veel ühe turismisuve kaotamist. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et reisiprotokollid peavad olema selged ja kohaldatavad rahvusvahelistele lennu-, maantee- ja merereisidele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee rõhutab, et kuna isikuandmed sisaldavad tundlikke meditsiinilisi andmeid, on väga oluline, et kõigil liikmesriikidel oleksid koostalitlusvõimelised süsteemid ja ühtviisi ranged andmekaitsesätted. Roheline digitõend ei tohi nõuda keskse andmebaasi loomist ja haldamist ELi tasandil. Samuti soovitab komitee korraldada rohelise digitõendi selliselt, et teave selle kohta, milline kategooria on reisimiseks täidetud, oleks nähtav ainult reisijale. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ühtlasi soovib komitee juhtida tähelepanu sellele, et rohelise digitõendiga lihtsustatakse ka ärireise. See ei tohi põhjustada diskrimineerimist töökohal ega väärkasutust, palgates vaktsineeritud isikuid kolmandatest riikidest halbade töötingimustega töökohtadele. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et tõend ja selle ajakohastamine oleksid ka edaspidi tasuta. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee rõhutab vajadust kiirendada vaktsineerimist, edendades vaktsiinide tootmist ning suurendades läbipaistvust ja prognoositavust, et tagada koordineeritud ja ühtse lähenemisviisi abil kogu ELis piisav hulk vaktsiini. Samal ajal peaksid riigid täiendavalt investeerima vaktsineerimise kasulikkusest teavitamise kampaaniatesse, et võidelda väärinfo vastu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee arvates on vaja lisada rohelise digitõendi saamise meetodite hulka ka enesetestid ja COVIDi antikehade vereanalüüs. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee toetab seisukohta, et vältimaks vaktsineerimata isikute liikumisvabaduse ebavõrdset piiramist, peaksid Euroopa valitsused tagama kõigile kodanikele lihtsa ja tasuta juurdepääsu testimisele. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee arvates tuleb tõendit tunnustada kõigis ELi liikmesriikides, et sillutada teed täieliku liikumisvabaduse kehtestamisele ELis COVID-19 pandeemia ajal. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Selleks et tagada hästi koordineeritud, prognoositav ja läbipaistev lähenemisviis liikumisvabaduse piirangute kehtestamisele COVID-19 pandeemiale reageerimiseks, võttis nõukogu 13. oktoobril 2020 vastu nõukogu soovituse (EL) 2020/1475 (1).
  Tegelikkuses aga seda soovitust sisuliselt ei jõustatud, samas kui konkreetsed liikmesriigid kohaldasid erinevaid piiranguid. |
| --- | --- |

2.1.

Tegelikkuses aga seda soovitust sisuliselt ei jõustatud, samas kui konkreetsed liikmesriigid kohaldasid erinevaid piiranguid.

| 2.2. | Veelgi olulisem on see, et avalduses, mis võeti vastu pärast 25. ja 26. veebruaril 2021 toimunud mitteametlikke videokonverentse, olid Euroopa Ülemkogu liikmed seda meelt, et jätkata tuleks vaktsineerimistõendite ühiste põhimõtete väljatöötamisega. Komisjon on teinud liikmesriikidega koostööd e-tervise võrgustikus (vabatahtlik võrgustik, mis ühendab e-tervise eest vastutavaid liikmesriikide asutusi), et valmistada ette nende tõendite koostalitlusvõimet. Samuti leppis e-tervise võrgustik kokku ühistes standardiseeritud andmekogumites COVID-19 vaktsineerimis-, testitulemuste ja tervenemistõendite kohta ning jõudis 12. märtsil 2021 kokkuleppele usaldusraamistiku üldjoontes. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tuginedes seni tehtud tehnilisele tööle, esitas komisjon 17. märtsil 2021 ettepaneku võtta vastu määrus rohelise digitõendi kohta, mis on koostalitlusvõimeliste vaktsineerimis-, testimis- ja tervenemistõendite väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist ELis (2021/0068 (COD)), ning sellega kaasneva ettepaneku ELis seaduslikult viibivate või elavate kolmandate riikide kodanike kohta (2021/0071 (COD)).
  Kavandatav Euroopa tõend, mis austab põhiõigusi, sealhulgas eraelu puutumatust ja mittediskrimineerimist, hõlmaks järgmist:






  — | tõend selle kohta, et isik on vaktsineeritud COVID-19 vastu, ja/või |
| --- | --- | --- |

2.3.

Kavandatav Euroopa tõend, mis austab põhiõigusi, sealhulgas eraelu puutumatust ja mittediskrimineerimist, hõlmaks järgmist:

—

tõend selle kohta, et isik on vaktsineeritud COVID-19 vastu, ja/või

| — | SARS-CoV-2 nakkuse hiljutiste testide tulemused ja/või |
| --- | --- |

—

SARS-CoV-2 nakkuse hiljutiste testide tulemused ja/või

| — | teave isiku SARS-CoV-2 nakkusest tervenemise kohta. |
| --- | --- |

—

teave isiku SARS-CoV-2 nakkusest tervenemise kohta.

| 2.4. | See on kättesaadav ELi kodanikele ja nende pereliikmetele, ELis elavatele kolmandate riikide kodanikele ning külastajatele, kellel on õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. See kehtib kõigis ELi liikmesriikides ning tänu EMP lepingusse inkorporeerimisele Islandil, Liechtensteinis ja Norras. Ka Šveits võib otsustada selle kasutusele võtta. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Selle väljastamise eest vastutavad ELi liikmesriikide asutused (haiglad, testimiskeskused või tervishoiuasutused). Tõend sisaldab isiku nime, sünnikuupäeva, väljaandmise kuupäeva, teavet vaktsiini, testimise või tervenemise kohta ning kordumatut tunnust. Tõendi autentimiseks, andmete turvalisuse tagamiseks ja kaitsmiseks võltsimise eest koostatakse ruutkood. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ettepanek ei kohusta liikmesriike loobuma rohelise digitõendiga reisijate puhul vaba liikumise piirangutest (kui need on vajalikud rahvatervise kaitseks), ent varustab nad usaldusväärsete, autentsete ja ühtlustatud dokumentidega juhul, kui nad peaksid seda tegema. Seepärast on ilmne, et kaalutlusruum jääb, kuigi kavandatud raamistikus soovitatakse piirduda vaid hädavajalike piirangutega ja see sisaldab eeldust, et tõendi omanike puhul piirangud tühistatakse, nõudes liikmesriikidelt teiste liikmesriikide ja komisjoni teavitamist, kui nad jätkavad nende kohaldamist. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kavandatav süsteem võimaldab uuendusi, mis põhinevad uutel teaduslikel tõenditel vaktsiinide tõhususe kohta SARS-CoV2 edasikandumise peatamisel ja varasema nakkuse tulemusel tekkiva kaitsva immuunsuse kestuse kohta. Praegu on raamistikuga kehtestatud varasemast COVID-19 nakkusest tervenemise tõendi maksimaalseks kehtivusajaks 180 päeva. Ettepaneku kohaselt peatatakse rohelise digitõendi kasutamine, kui Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) kuulutab COVID-19 alase rahvusvahelise tervisealase hädaolukorra lõppenuks, kuid see võidakse tulevaste pandeemiate korral uuesti kasutusele võtta. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused praeguse turismisektori kriisi kohta

| 3.1. | Turismisektor, mis on väga dünaamiline ja tihedate seostega sektor, on üks Euroopa majandusmootoreid. Euroopa osakaal ülemaailmses turismis on 50 % (2). Erineva arengutasemega riikides sõltuvad miljonid töökohad ja ettevõtted tugevast ja edukast turismisektorist. Otseselt ja kaudselt annab turismisektor ligikaudu 10 % ELi SKPst. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | COVID-19 pandeemia on põhjustanud erakordse šoki meie majanduses, ühiskonnas ja elus. Et piirata viiruse levikut üle riigipiiride, on riigid kombineerinud eri meetmeid, millest mõni on negatiivselt mõjutanud reisimist liikmesriikidesse ja nende sees.
  Mõju turismile on enneolematu ulatusega, 2020. aasta oli turismi jaoks ajaloo halvim aasta. Saabujate arv vähenes Euroopas 2020. aastal 69 % ja 2021. aasta jaanuaris 85 % (3). |
| --- | --- |

3.2.

Mõju turismile on enneolematu ulatusega, 2020. aasta oli turismi jaoks ajaloo halvim aasta. Saabujate arv vähenes Euroopas 2020. aastal 69 % ja 2021. aasta jaanuaris 85 % (3).

| 3.3. | Olukord on eriti raske ELi riikides, mis on tähtsad turismisihtkohad, nagu Itaalia, Kreeka, Portugal, Malta, Küpros, Hispaania ja Prantsusmaa. Umbes 13 miljonile inimesele tööd andva ELi turismisektori (4) tulud on COVID-19 vallandumise tõttu hinnanguliselt vähenenud umbes 1 miljardi euro võrra kuus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Asjaolu, et enam kui kolmandik turismi kodumaises majanduses loodud lisandväärtusest tuleneb kaudsetest mõjudest, näitab turismi ja muude sektorite seoste ulatust ja sügavust (5). Selle tulemusena on turismivoogude vähenemisel suur mõju majandusele laiemalt (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Turismisektori puhul on oluline rõhutada ka selle sotsiaalset mõju. Turism panustab maakogukondade arengusse, pakkudes täiendavaid sissetulekuallikaid ja võimaldades sel viisil meie ühiskondade tasakaalustatud territoriaalset arengut. Turism on olnud ka loodus- ja kultuuripärandi kaitsmise ning selle tulevastele põlvkondadele säilitamise liikumapanev jõud. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Maailma Turismiorganisatsiooni hinnangul võib rahvusvaheline reisimine aasta teisel poolel taastuda. See põhineb mitmel teguril, eelkõige reisipiirangute ulatuslikul kaotamisel, vaktsineerimisprogrammide edukusel ja ühtlustatud protokollide, näiteks Euroopa Komisjoni kavandatud rohelise digitõendi kasutuselevõtmisel. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkreetsed märkused rohelise digitõendi määruse ettepaneku kohta

| 4.1. | Komitee toetab komisjoni algatust teha liikmesriikidega koostööd e-tervise võrgustikus vaktsineerimistõendite koostalitlusvõime ettevalmistamiseks, et leida kõigi jaoks toimiv lahendus, kõrvaldada keerukus, piirata vaktsineerimistõendite andmekogum absoluutse miinimumini, et kaitsta omanike tundlikke andmeid, ning töötada välja kordumatu tunnus. Kui ELi tasandil meetmeid ei võeta, võtavad liikmesriigid tõenäoliselt kasutusele erinevad, koordineerimata ja keerulised süsteemid. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et rohelise digitõendi kasutuselevõtmine on suurepärane ühine standard, mis hõlbustab haldusbürokraatiat, kuid seda ei saa pidada vaba liikumise peamiseks kiirendajaks. Vaba liikumise suhtes kohaldatakse jätkuvalt riiklikke piiranguid, mis on määratletud üksnes iga riigi suutlikkuse ja tervishoiusüsteemi jõudluse alusel. Selle tulemusena jäävad piiriüleste reisijate suhtes kohaldatavad meetmed (nt karantiin või eneseisolatsioon, täiendav ja korduv testimine enne ja/või pärast saabumist) kättesaadavaks ja liikmesriikide otsustada, kuigi kavandatava raamistikuga nähakse liikmesriikidele ette teatud soovitused piirduda absoluutselt vajalike piirangutega. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee rõhutab, et rohelise digitõendi omamine ei tohiks vabastada reisijaid muude riskivähendusmeetmete järgimisest, vaid seda tuleks pidada üleminekustrateegiaks, mida riigid kohaldavad juhul, kui epidemioloogiline kontekst võimaldab reisipiiranguid leevendada, ent endiselt tuleb kasutada kaitsemeetmeid, et muuta reisimine turvalisemaks. Puudub kindlus, kui tõhusad on vaktsiinid edasikandumise vähendamisel või teatavate mutatsioonide puhul ning kui ulatuslik ja kestev on humoraalne immuunsus SARS-CoV-2 vastu. Lisaks on veel küsimusi testide kehtivuse kohta. Seepärast soovitab komitee tungivalt kaasnevaid meetmeid, et kaitsta reisijate ja töötajate tervist, eelkõige suletud ja rahvarohketes kohtades. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee märgib, et vaja on tõhusaid ja kiireloomulisi meetmeid, nagu reisiprotokollide ulatuslikum kooskõlastamine riikide vahel, et tagada turismi ohutu taaskäivitamine, sest me ei saa endale lubada veel ühe turismisuve kaotamist. Pandeemia on ülemaailmne probleem ning selle lahendamiseks on vaja ülemaailmset lähenemisviisi ja usaldust – riikide individuaalsed lahendused ei toimi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee rõhutab, et rohelise digitõendi tõhususe tagamiseks peab see olema täielikult koostalitlusvõimeline, turvaline ja kontrollitav. Seepärast peaksid kõik Euroopa riigid tegema koostööd, et saavutada võimalikult kiiresti ühtsed raamtingimused (st tõendi sisu, vorm, põhimõtted ja tehnilised standardid). See hõlmab ühiseid standardeid, kui kaua (ja millised) testid ja vaktsiinid kehtivad ning tõendavad, et inimene on tervenenud.
  Komitee juhib tähelepanu sellele, et reisiprotokollid peavad olema selged ja kohaldatavad rahvusvahelistele lennu-, maantee- ja merereisidele. Tuleb märkida, et rohelise digitõendi kohaldamise eest vastutavad ühiselt piirivalveasutused ja vedajad. |
| --- | --- |

4.5.

Komitee juhib tähelepanu sellele, et reisiprotokollid peavad olema selged ja kohaldatavad rahvusvahelistele lennu-, maantee- ja merereisidele. Tuleb märkida, et rohelise digitõendi kohaldamise eest vastutavad ühiselt piirivalveasutused ja vedajad.

| 4.6. | Komitee on seisukohal, et roheline digitõend on kavandatud nii lihtsana kui võimalik, seda rakendatakse paketina, see tugineb asjaomaste riikide usaldusele ning vajab ka püsivat mehhanismi selle pidevaks uuesti hindamiseks vastuvõtmise järel. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee toetab süsteemi alusena järgmisi põhimõtteid a) rohelise digitõendi eesmärk peaks olema vähendada riski mõju jääktasemeni, mida riiklikud ametiasutused peavad vastuvõetavaks ja mis on kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) seisukohaga; b) rahvusvahelise reisimise piirangud peaksid olema vastavuses epidemioloogilise olukorraga päritoluriigis ja sihtriigis; c) karantiin võiks jääda vahendiks, mida ametiasutused saavad vajaduse korral kasutada; d) süsteemis osalevad riigid aktsepteerivad teste, mille on heaks kiitnud teiste osalevate riikide ametiasutused; e) tuleks vähendada andmete kogumise protsessi keerukust ning kogutavate ja piiriüleselt edastatavate andmete hulka; f) süsteem peaks olema koostalitlusvõimeline ja põhinema ühisel nomenklatuuril ja teabe edastamise vormingul; g) süsteem peaks järgima lõimprivaatsuse põhimõtet, mille kohaselt tehakse andmesubjektile alguselt peale selgeks konkreetsete või kõigi kogutavate andmete sisu, kogumisviis ja -eesmärk ning säilitamisaja pikkus. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Vaktsineerimiskampaania ning vaktsineerimise ja tõendamise eeskirjad jäävad riikide valitsuste ainupädevusse ja vastutusalasse. Ükski liikmesriik ei ole otsustanud muuta vaktsineerimist kohustuslikuks (välja arvatud erijuhtudel, nagu Itaalia õendustöötajate puhul) ja on väga ebatõenäoline, et nad seda lähikuudel teeksid.
  Samas on üldine ja võrdne juurdepääs ohutule ja tõhusale COVID-19 vaktsiinile oluline, et päästa elusid, kaitsta riiklikku tervishoiusüsteemi ja võimaldada majandusel taastuda. Komitee rõhutab vajadust kiirendada vaktsineerimist, edendades vaktsiinide tootmist ning suurendades läbipaistvust ja prognoositavust, et tagada koordineeritud ja ühtse lähenemisviisi abil kogu ELis piisav hulk vaktsiini. See on ka rohelise digitõendi toimimise ja kodanike võrdse kohtlemise oluline eeltingimus. |
| --- | --- |

4.8.

Samas on üldine ja võrdne juurdepääs ohutule ja tõhusale COVID-19 vaktsiinile oluline, et päästa elusid, kaitsta riiklikku tervishoiusüsteemi ja võimaldada majandusel taastuda. Komitee rõhutab vajadust kiirendada vaktsineerimist, edendades vaktsiinide tootmist ning suurendades läbipaistvust ja prognoositavust, et tagada koordineeritud ja ühtse lähenemisviisi abil kogu ELis piisav hulk vaktsiini. See on ka rohelise digitõendi toimimise ja kodanike võrdse kohtlemise oluline eeltingimus.

| 4.9. | Euroopa valitsused peaksid kasutama pandeemiast taastumise vahendeid vaktsineerimisprogrammideks, mis on suunatud elanikkonna nendele osadele, kelleni oleks muidu raskem jõuda, näiteks neile, kes elavad haiglatest ja kliinikutest kaugel asuvates maapiirkondades või vähem jõukates piirkondades. Lisaks tuleks vältida etniliste vähemuste mis tahes diskrimineerimist.
  Samuti peaks EL täiendavalt investeerima vaktsiini kasulikkust käsitlevatesse teavituskampaaniatesse. See aitaks võidelda väärinfo vastu, mis muudab vaktsineerimise inimestele vastumeelseks. |
| --- | --- |

4.9.

Samuti peaks EL täiendavalt investeerima vaktsiini kasulikkust käsitlevatesse teavituskampaaniatesse. See aitaks võidelda väärinfo vastu, mis muudab vaktsineerimise inimestele vastumeelseks.

| 4.10. | Komitee toetab seisukohta, et vältimaks vaktsineerimata isikute liikumisvabaduse ebavõrdset piiramist, peaksid Euroopa valitsused, iseäranis arvestades võimalikku lõhet maa- ja linnapiirkondade vahel, tagama kõigile kodanikele lihtsa ja tasuta juurdepääsu testimisele (ja testi tulemuste kiirelt teadasaamisele). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee peab vajalikuks täpsustada, et rohelise digitõendi omamine ei ole vaba liikumise eeltingimus ning et kavandatava määrusega ei kehtestata kohustust ega õigust olla vaktsineeritud. Komitee juhib tähelepanu sellele, et igasugune immuunsuse tõendamine tõstatab eetilisi küsimusi seoses austuse, üksikisiku õiguste ja huvide, rahvatervisega seotud vastutuse ja sotsiaalse õiglusega. Seda mõju, eriti sotsiaalselt tõrjutud ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele avalduvat mõju, tuleb nõuetekohaselt hinnata ja jälgida. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et roheline digitõend toetab reisi- ja turismisektori hädavajalikku taastumist. Samuti on see väga oluline tõend ärireisideks ja mis tahes muudeks koosviibimisteks, mis hoogustab majandust ning kultuuri- ja muid seltskondlikke üritusi ning avaldab positiivset mõju inimeste (vaimsele või füüsilisele) tervisele üldiselt. Komisjon ja liikmesriigid peavad tagama, et tõend ja selle ajakohastamine oleksid ka edaspidi tasuta, nagu on märgitud artikli 3 lõikes 3. Tõendil peaks olema ruutkood, mis aitab tagada turvalisuse ja autentsuse, ning see peab olema koostatud nii tõendi väljastanud liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes) kui ka inglise keeles. Tõendit tuleb tunnustada kõigis ELi liikmesriikides, et sillutada teed täieliku liikumisvabaduse kehtestamiseks ELis COVID-19 pandeemia ajal. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komitee soovib juhtida tähelepanu ka sellele, et rohelist digitõendit ei kasutata üksnes turismis. See hõlbustab ka Euroopas ärilistel eesmärkidel reisimist, kuid võib seada ebasoodsasse olukorda üksiktöötajad. Komitee soovitab liikmesriikidel võtta tarvitusele ettevaatusabinõud, et see ei tooks kaasa diskrimineerimist töökohal ega mõjutaks tööalast konkurentsivõimet. Lisaks hoiatab komitee määrust väärkasutamast, et hõlbustada kolmandatest riikidest pärit vaktsineeritud isikute sisenemist riiki, et töötada halbade töötingimustega töökohtadel. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Komitee lisab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid looma digitaalse usaldusraamistiku taristu, mis võimaldab tõendeid turvaliselt väljastada ja kontrollida, ning toetama liikmesriike tehnilisel rakendamisel, tagades võimalikult suures ulatuses koostalitlusvõime rahvusvaheliselt väljakujunenud tehnoloogiasüsteemidega. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komitee rõhutab, et kuna isikuandmete hulka kuuluvad tundlikud terviseandmed, tuleb nende kaitseks rakendada eriti rangeid meetmeid ja samuti tuleks järgida võimalikult väheste andmete kogumise põhimõtet.
  Eelkõige ei tohi rohelise digitõendi raamistiku toimimiseks olla vaja luua ja hallata ELi tasandil andmebaasi, vaid see peaks võimaldama digitaalselt allkirjastatud koostalitlusvõimeliste tõendite detsentraliseeritud kontrollimist. Samuti peavad valitsused tagama, et isikuandmeid hoitakse turvaliselt ning et neid ei jagata ega kuritarvitata muudel eesmärkidel. Lisaks sellele tuleb vastavaid andmeid töödelda ainult rohelise digitõendi jaoks ning pädevad asutused peavad tagama, et andmed hiljem kustutatakse. Kui riikidevaheliseks reisimiseks nõutakse rohelist digitõendit, on äärmiselt oluline, et kõikidel liikmesriikidel oleksid koostalitlusvõimelised süsteemid ja ühtviisi ranged andmekaitsesätted ning et vastutavad töötlejad oleksid kohustatud konsulteerima enne mis tahes andmete töötlemist oma riiklike andmekaitse järelevalveasutustega. Komitee soovitab kaasata Euroopa ja riiklikul tasandil andmekaitseeksperdid, et tagada nõuetekohane rakendamine. |
| --- | --- |

4.15.

Eelkõige ei tohi rohelise digitõendi raamistiku toimimiseks olla vaja luua ja hallata ELi tasandil andmebaasi, vaid see peaks võimaldama digitaalselt allkirjastatud koostalitlusvõimeliste tõendite detsentraliseeritud kontrollimist. Samuti peavad valitsused tagama, et isikuandmeid hoitakse turvaliselt ning et neid ei jagata ega kuritarvitata muudel eesmärkidel. Lisaks sellele tuleb vastavaid andmeid töödelda ainult rohelise digitõendi jaoks ning pädevad asutused peavad tagama, et andmed hiljem kustutatakse. Kui riikidevaheliseks reisimiseks nõutakse rohelist digitõendit, on äärmiselt oluline, et kõikidel liikmesriikidel oleksid koostalitlusvõimelised süsteemid ja ühtviisi ranged andmekaitsesätted ning et vastutavad töötlejad oleksid kohustatud konsulteerima enne mis tahes andmete töötlemist oma riiklike andmekaitse järelevalveasutustega. Komitee soovitab kaasata Euroopa ja riiklikul tasandil andmekaitseeksperdid, et tagada nõuetekohane rakendamine.

| 4.16. | Komitee hoiatab ka selle eest, et roheline digitõend ei paljastaks tundlikke meditsiinilisi andmeid reisijate kohta seoses vaktsineerimise, antikehade või testimisega. Seepärast soovitab komitee korraldada rohelise digitõendi selliselt, et see teave oleks nähtav ainult reisijale ja mis tahes kolmas isik näeks vaid seda, et reisija täidab tingimust. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Komitee arvates on vaja lisada rohelise digitõendi saamise meetodite hulka ka enesetestid ja COVIDi antikehade vereanalüüs. Praktikast nähtub, et COVIDi antikehade vereanalüüs on sama asjakohane kui COVIDist tervenemise tõend. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Komitee arvates on vaja selgust, mis saab praegu Euroopa Ravimiametis läbivaatamisel olevate vaktsiinidega. See on eriti oluline nende ELi riikide jaoks, kes on neid vaktsiine kasutanud. |
| --- | --- |

4.18.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT L 337, 14.10.2020, lk 3.

1

(2)  Aastatel 2014–2018 registreeriti Euroopas suurim saabujate arv, mis moodustab kõigil aastatel rohkem kui 50,0 % maailma välisreisidest. Aastatel 2014–2018 suurenes reisimine Euroopa sihtkohtadesse +24,3 %.

2

(3)  Maailma Turismiorganisatsioon (UNWTO), 2021. aasta märts.

3

(4)  Eurostat.

4

(5)  Turismi sektoritevahelistest seostest tuleneva kaudse kahjumi tähtsust rõhutab ka ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents (UNCTAD); SKP vähenemine ületab hinnanguliselt ligikaudu kaks kuni kolm korda rahvusvahelise turismitulu otsest vähenemist. UNCTADi aruande kohaselt võib COVID-19 põhjustatud otsene ja kaudne kahju maailma turismile ulatuda ligikaudu 4 %-ni maailma SKPst, kuid selle mõju on riigiti erinev, kajastades nende sõltuvust reisimisest ja turismist.

5

(6)  OECD 2020. aasta detsembri majandusväljavaadete andmed ja maailma reisi- ja turisminõukogu (World Travel & Tourism Council) andmed.

6

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/152 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/152

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi strateegia avamere taastuvenergia potentsiaali kasutamiseks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgil““

(COM(2020) 741 final)

(2021/C 286/26)

| Raportöör: | Marcin Wiesław NOWACKI |
| --- | --- |

Raportöör:

Marcin Wiesław NOWACKI

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 14.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 239/1/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 24.2.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

14.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

239/1/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks strateegia, mille eesmärk on kasutada avamere taastuvenergia potentsiaali kliimaneutraalsuse saavutamiseks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee pooldab ettepanekuid võtta riiklike ja piirkondlike mereruumi planeerimise kavade koostamisel arvesse ka avamere taastuvenergia tootmise arendamist. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee leiab, et strateegia peaks sisaldama ka kalkulatsioone tuuleenergia panuse kohta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse, et saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalsus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kiidab heaks seisukoha, et hästi reguleeritud energiaturg peaks andma õigeid investeerimissignaale. Komitee arvates on avamere tuuleenergia arendamise jaoks oluline prognoositav ja stabiilne õiguskeskkond. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Võttes arvesse teatud aspekte, nagu sügavus ja kaugus teistest riikidest, leiab komitee, et hübriidprojektide rajamine on võimalik üksnes Põhja- ja Läänemeres. Peale selle, arvestades eeldatavat arengutempot, leiab komitee, et kõigepealt peaksid Euroopa Liidu ja liikmesriikide meetmed keskenduma sellele, et kasutada ära selliste kõige paremate projektide võimalusi, mis on kavas ühendada riikliku elektrisüsteemiga radiaalselt. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee on pettunud selles, et strateegias käsitletakse üksnes põgusalt kasutatud tuuleturbiinide ringlussevõtu küsimust, ning soovitab komisjonil pöörata nõuetekohast tähelepanu kasutuselt kõrvaldamise kulude küsimusele. Komitee rõhutab asjaolu, et puhas energia ei paranda mitte üksnes kohaliku keskkonna õhukvaliteeti, vaid keskkonda ja kliimat tervikuna. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee toetab Põhjamere, Läänemere, Vahemere, Musta mere, Euroopa Liidu Atlandi ookeani osa ja ELi saarte potentsiaali kindlakstegemist. Arusaadavalt tuleb seada prioriteediks uute projektide loomine Põhjamere piirkonnas, võttes arvesse sealse olemasoleva taristu võimalusi. Et tagada energiavarustuskindlus ning sotsiaalne ja majanduslik ühtekuuluvus Euroopa Liidus, rõhutab komitee aga vajadust teha proportsionaalseid investeeringuid avamere tuuleparkidesse kõikidel ELi merealadel. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee toetab ettepanekut muuta üleeuroopalisi energiavõrkusid (TEN-E) käsitlevat määrust, et lisada avamere energiaprojektide jaoks ühtse kontaktpunkti põhimõte. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on mures selle pärast, et piisavalt üksikasjalikult ei ole sätestatud konkreetseid meetmeid ja toetusvahendeid, mis võib seada ohtu taastuvate energiaallikate rahastamise. Komitee arvates tuleb olemasolevate programmide raames luua avamere tuuleenergia projektide rahastamise jaoks mõeldud ühtne instrument. Peale selle tuleks sellist käsitust laiendada ka muud tüüpi taastuvatele energiaallikatele, näiteks maismaa tuuleenergiale ja fotogalvaanilisele energiale, et vastata nõudmistele, mida seavad Euroopa energialiit ja II taastuvenergia direktiiv. Viimaste kohaselt tuleks panustada pigem detsentraliseeritumatesse ja piirkondlikesse tootmisrajatistesse, et suurendada piirkondliku lisaväärtuse loomise potentsiaali, luua töökohti ja seada kodanikud poliitika keskmesse ning muuta nad aktiivseteks tootjateks ja tootvateks tarbijateks. Sellega seoses märgib komitee murega, et komisjon tegeleb praegu üksnes avamere- ja vesinikutehnoloogiatega, jättes nimetatud detsentraliseeritud lähenemisviisid tähelepanuta. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kõik avamere tuuleparkidesse tehtavad investeeringud peaksid võimalikult palju aitama kaasa investeeringu vahetus läheduses asuvate piirkondade sotsiaal-majanduslikule arengule, edendades projektis osalemist, nn kohalikku sisendit. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee pooldab seda, et strateegiat täiendatakse avamere tuuleenergia valdkonna oskuste ja haridussüsteemide arenduskavaga. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee tunnistab, et ELi soovib saavutada juhtpositsiooni avamere tuuleenergia valdkonnas ja toetab hea meelega selle laiendamist, aga mitte ainult avamerel vaid ka maismaal. Sellega seoses ootab komitee, et komisjon täiendaks võimalikult kiiresti avamerestrateegiat maismaastrateegiaga. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Käesoleva arvamuse teema on 18. novembril 2020. aastal avaldatud „ELi strateegia avamere taastuvenergia potentsiaali kasutamiseks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgil“. See strateegia on Euroopa rohelise kokkuleppe lahutamatu osa. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2030. aasta kliimaeesmärgi kavaga kaasnevas mõjuhinnangus nähakse ette, et 2030. aastaks peaks enam kui 80 % elektrienergiast tulema taastuvatest energiaallikatest ja et 2050. aasta kliimaeesmärgi täitmiseks on vaja avamere tuuleenergiat hinnanguliselt 300 GW, mille korral tuleb lisaks kasutada ligikaudu 40 GW ookeanienergiat. Käesolevas arvamuses käsitletud strateegia näitab, kuidas Euroopa Liidus seda saavutada saaks. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Strateegia eesmärk on kiirendada üleminekut puhtale energiale, säilitades samal ajal Euroopas olulised majanduskasvu ja töökohtade loomise eesmärgid. Selle strateegia loomise peamised põhjused on järgmised:






  — | esimesest ülemaailmsest kliimamuutuste leevendamise kokkuleppest (Pariis 2015) tulenevate kohustuste täitmine, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

esimesest ülemaailmsest kliimamuutuste leevendamise kokkuleppest (Pariis 2015) tulenevate kohustuste täitmine,

| — | Euroopa majanduse konkurentsivõime taastamine energiatõhususe suurendamise teel, |
| --- | --- |

—

Euroopa majanduse konkurentsivõime taastamine energiatõhususe suurendamise teel,

| — | uute töökohtade loomine investeeringute mahu suurendamise teel, mis aitab leevendada COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikku mõju ja aitab kaasa Euroopa majanduse arengule. |
| --- | --- |

—

uute töökohtade loomine investeeringute mahu suurendamise teel, mis aitab leevendada COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikku mõju ja aitab kaasa Euroopa majanduse arengule.

| 3.2. | Selle strateegia kohaselt suurendatakse avamere tuuleenergia võimsust praeguselt 12 GW-lt 2030. aastaks vähemalt 60 GW-ni ja 2050. aastaks 300 GW-ni. Peale selle kavatseb komisjon 2050. aastaks juurde tuua 40 GW ookeanienergiat ja muid esilekerkivaid tehnoloogiaid, näiteks ujuvtuulikud ja fotogalvaanilised ujuvseadmed. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nende eesmärkide saavutamiseks on hinnanguliselt vaja 800 miljardit eurot investeeringuid. Protsessi on samuti vaja rohkem kaasata ELi ja liikmesriikide valitsusi, sest praeguse poliitika kohaselt tagaks olemasolev ja prognoositav seadmete võimsus 2050. aastaks üksnes võimsuse ca 90 GW. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee kiidab heaks selle strateegia esitamise, sest see sisaldab regulatiivseid ettepanekuid ja meetmeid, mis võimaldavad keskenduda avamere tuuleenergiat käsitleva koostöö arendamisele, tugevdamisele ja süvendamisele. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee märgib, et eespool nimetatud andmed ja teave kirjeldavad investorite, Euroopa Liidu tööstuse ning põhi- ja jaotusvõrguettevõtjate probleemide ulatust. Strateegias esitatakse optimistlikud väljavaated, näiteks võimalused erainvesteeringute suurendamiseks ja uute töökohtade loomiseks. Komitee leiab aga, et strateegias on esitatud vaid ebamäärane teave avamere tuuleenergia arengu prognooside kohta töökohtade loomise kontekstis. Samuti on oluline märkida, et lisaks energiasektorile luuakse lisatöökohti ka maismaamajanduses, nagu sadamate arendamine ja laevandus. Samamoodi käsitletakse strateegias kõnealuse tööstuse arengu mõju ELi SKP-le. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee märgib, et strateegia tugineb ühiskeskkonnale, kus avamere taastuvenergia tööstus peab jagama ruumi muu merel toimuva tegevusega (turism, kalandus, vesiviljelus jne), hübriidprojektid on seotud piiriüleste võrguühendustega, arendustegevus on ajendatud mitmes riigis seatud eesmärkidest ning sisemaariigid võivad rahastada avamereprojekte. Et EL kaasrahastab avamereprojekte, soovitab komitee tagada läbipaistvuse koormuse ja tulude jagamise küsimuses. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee on pettunud selles, et strateegia ei sisalda kalkulatsioone tuuleenergia panuse kohta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse, et saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalsus. Keskendumine üksnes ülesseatud võimsusele tähendab seda, et üks rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamise põhitegur jäetakse tähelepanuta. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Avamere taastuvenergia tehnoloogia lahenduste perspektiivid

| 4.1. | Euroopa Liidu avamererajatiste abil toodetakse 12 GW, mis vastab 42 % kogu maailma avamere tuuleenergia võimsusest. Enamik projekte on teostatud turbiinidena, mis on kinnitatud merepõhja. Komitee leiab, et see tehnoloogia on saavutanud juba teatud küpsusastme, mida illustreerib avamere tuuleenergia tootmise tasandatud kogukulude vähenemine 44 % kümne aasta jooksul. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee ei ole kindel, kas avamere tuuleenergia arengustrateegia peaks põhinema sellise tehnoloogia väljatöötamisel nagu hübriidprojektid, ning juhib tähelepanu vajadusele toota konkurentsivõimelise hinnaga energiat, mis võimaldab pärast koroonaviiruse kriisi Euroopa Liidu majanduse uuesti üles ehitada. |
| --- | --- |

4.2.

5.   ELi merepiirkonnad: avamere taastuvenergia kasutamise laialdased ja mitmekesised võimalused

| 5.1. | Komitee toetab Põhjamere, Läänemere, Vahemere, Musta mere, Euroopa Liidu Atlandi ookeani osa ja ELi saarte potentsiaali kindlakstegemist. Merepiirkondade potentsiaali kindlaksmääramine strateegias võimaldab nõuetekohaselt kavandada regulatiivseid meetmeid ja saavutada eesmärke. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Arusaadavalt tuleb seada prioriteediks uute projektide loomine Põhjamere piirkonnas, võttes arvesse sealse olemasoleva taristu võimalusi. Et tagada energiavarustuskindlus ning sotsiaalne ja majanduslik ühtekuuluvus Euroopa Liidus, rõhutab komitee aga vajadust sellise energiaallikate jaotuse järele, mis ei sõltu liigselt ühest energiaallikast, ning proportsionaalsete investeeringute järele avamere tuuleparkidesse kõikidel ELi merealadel. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Samal ajal märgib komitee, et avamere tuuleenergia arengustrateegia liigub regionaliseerimise suunas. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Mereruumi planeerimine ruumi ja ressursside säästvaks majandamiseks

| 6.1. | Tuuleenergia arengu kiirendamiseks on vaja tagada, et nii avamererajatised kui ka muu mereruumi kasutus toimiksid koos mõistlikult ja et samal ajal on kaitstud ka elurikkus. Komitee pooldab ettepanekuid võtta riiklike ja piirkondlike mereruumi planeerimise kavade koostamisel arvesse ka avamere taastuvenergia tootmise arendamist, ning kutsub samal ajal komisjoni üles sõnaselgelt märkima, et hinnanguline 3 % Euroopa mereruumist, mis on vajalik avamere taastuvenergia tööstuse laiendamiseks, on keskmine näitaja ning et arvesse tuleb võtta konkreetseid tegureid, nagu tuule iseloom ja erinevat tüüpi keskkonnad. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Komitee on nõus, et majandamiskavade väljatöötamine ja avaldamine annaks ettevõtetele ja investoritele teada valitsuste kavatsustest seoses avamere taastuvenergiasektori arendamisega tulevikus, hõlbustades planeerimist avalikus ja erasektoris. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Rajatiste keskkonnamõju hinnatakse praegu põhjalikult ja pikalt kõikide vajalike haldusotsuste hankimise protsessi käigus. Seepärast toetab komitee ettepanekut muuta üleeuroopalisi energiavõrkusid (TEN-E) käsitlevat määrust, et lisada avamere energiaprojektide jaoks ühtse kontaktpunkti põhimõte. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Uus lähenemisviis avamere taastuvenergiale ja võrgutaristule

| 7.1. | Enamik olemasolevaid avamere tuuleparke on kasutusele võetud riiklike projektidena ja need on kaldaga radiaalselt otse ühendatud. Kuid selleks, et kiirendada avamere tuuleenergia arengut ning vähendada kulusid ja kasutatavat mereala, tehakse ettepanek keskenduda hübriidprojektidele. Selline süsteem on vaheetapp riikliku elektrisüsteemiga radiaalselt ühendatud traditsiooniliste projektide ja täieliku silmusvõrgu mudeli vahel. Strateegias on samuti esitatud üsna optimistlik eeldus, et naaberliikmesriikidel tuleks seoses avamere tuuleenergiaga seada ühiselt kaugeleulatuvaid eesmärke. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Võttes arvesse teatud aspekte, nagu sügavus ja kaugus teistest riikidest, leiab komitee, et hübriidprojektide rajamine on võimalik üksnes Põhja- ja Läänemeres. Peale selle, arvestades eeldatavat arengutempot, leiab komitee, et kõigepealt peaksid Euroopa Liidu ja liikmesriikide meetmed keskenduma sellele, et kasutada ära selliste kõige paremate projektide võimalusi, mis on kavas ühendada riikliku elektrisüsteemiga radiaalselt. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Selgem avamere taastuvenergiat käsitlev ELi õigusraamistik

| 8.1. | Komitee kiidab heaks seisukoha, et hästi reguleeritud energiaturg peaks andma õigeid investeerimissignaale. Komitee arvates on avamere tuuleenergia arendamise jaoks oluline prognoositav ja stabiilne õiguskeskkond. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Piiriüleste energiaprojektide osatähtsuse eeldatav suurenemine tähendab seda, et on vaja selgitada elektrituru norme, mida tehti sellele strateegiale lisatud komisjoni talituste töödokumendis. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Praeguse õigusraamistikuga ei nähta ette uuenduslikke tehnoloogiaid, näiteks hübriidenergiasüsteemiga saared või vesinikutootmine avamerel. Hübriidprojektide reguleerimise jaoks parima mudelina soovitab komisjon eraldi mereturu piirkonda, kus on võimalik jaotada osa võimsusjaotustulust tootjatele. Komitee toetab eesmärki luua avamere pakkumispiirkonnad, eeldusel et need muudavad energiaturu reguleerimise lihtsamaks. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Komitee tunneb heameelt jõupingutuste üle, mille eesmärk on tagada investorite sissetuleku stabiilsus. Komitee nõuab paindlikkust avamere tuuleenergia arendamise võimalikul edendamisel liikmesriikides, kus selline tehnoloogia on alles varases arendusjärgus, sealhulgas otsetoetuste andmist, ilma et oleks vaja konkurentsimenetlust, kooskõlas taastuvenergia direktiivi sätetega. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Avamere taastuvenergiasse tehtavate erasektori investeeringute kaasamine – ELi fondide roll

| 9.1. | Strateegia elluviimiseks vajalik koguinvesteering on hinnanguliselt ligi 800 miljardit eurot, millest umbes kaks kolmandikku oleks seotud asjaomase võrgutaristu ja üks kolmandik avamerel elektrienergia tootmise rahastamisega. Euroopas on kümne aasta jooksul kuni 2020. aastani investeeritud maismaa ja avamere taastuvenergia võrkudesse ligikaudu 30 miljardit eurot. Strateegias nähakse ette järgmise kümnendi kasvu enam kui 60 miljardi euroni ja veelgi suuremat kasvu pärast 2030. aastat. Peale selle on strateegias väljendatud ootust, et enamik sellistest investeeringutest tuleb erakapitalist. Kuid dokumendist järeldub, et komisjon, Euroopa Investeerimispank ja muud finantseerimisasutused teevad koostööd, et toetada strateegilisi investeeringuid avamere tuuleenergiasse. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Komitee on mures selle pärast, et piisavalt üksikasjalikult ei ole sätestatud konkreetseid meetmeid ja toetusvahendeid, mis võib seada ohtu taastuvate energiaallikate edasise edendamise. Praeguse strateegia kohaselt saavad investorid kasutada kaheksat ELi fondi. Selle valdkonna eeldavatavaid osakaale ei ole esitatud, eelkõige on teadmata Euroopa Liidu fondide osakaalu ulatus. Komitee arvates tuleb olemasolevate programmide raames luua avamere tuuleenergia projektide rahastamiseks mõeldud ühtne instrument, et tagada projektide kiire rahastamine ja arendamine. Peale selle tuleks sellist käsitust laiendada ka muud tüüpi taastuvatele energiaallikatele. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kõik avamere tuuleparkidesse tehtavad investeeringud peaksid võimalikult palju aitama kaasa investeeringu vahetus läheduses asuvate piirkondade sotsiaal-majanduslikule arengule, edendades projektis osalemist, nn kohalikku sisendit. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Strateegias nähakse ette taastuvenergia rahastamismehhanismi võimalus, mis võimaldab avamereenergia projektidest saadavat kasu jagada liikmesriikidega, kellel puudub rannajoon. Komitee arvates on eeldus, et sisemaal asuvad liikmesriigid soovivad omavahenditest tuuleenergiat rahastada, et saada statistilist kasu, liiga optimistlik. |
| --- | --- |

9.4.

10.   Teadusuuringute ja innovatsiooni keskendamine avamereprojektide toetamisele

| 10.1. | Komitee on äärmiselt pettunud selles, et strateegias käsitletakse üksnes põgusalt kasutatud tuuleturbiinide ringlussevõtu küsimust. Strateegias märgitakse, et ringmajandust toetava disaini põhimõte tuleb süstemaatilisemalt lõimida taastuvate energiaallikatega seotud teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Selles ei esitata siiski üksikasju selle põhimõtte võimaliku rakendamise kohta. Komitee märgib, et kasutatud turbiinilabade töötlemine maismaal on suurenev probleem sellistes piirkondades nagu Saksamaa, kus kaalutakse võimalust neid maa alla matta. Tuleb märkida, et avameretuulikud on palju suuremad, mis väljendub otseselt probleemi ulatuses. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Komitee rõhutab asjaolu, et puhas energia ei paranda mitte üksnes kohaliku keskkonna õhukvaliteeti, vaid keskkonda ja kliimat tervikuna. Komitee on avamere tuuleenergia kiire arendamise vastu, kui ei võeta arvesse selle võimalikku mõju keskkonnale, ning soovitab komisjonil pöörata nõuetekohast tähelepanu kasutuselt kõrvaldamise kulude küsimusele: juhul, kui projekte rahastatakse ELi vahenditest, tuleks neid kulusid juba eelnevalt hinnata ja järgida nõuetekohast vastutust. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Komitee pooldab seda, et uut strateegiat täiendatakse avamere tuuleenergia valdkonna oskuste ja haridussüsteemide arenduskavaga, mille koostavad tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat. Oskuste suurendamine on selle majandusharu arendamisel üks põhiaspekt. Selle majandusharu kestliku ja kiire arendamise jaoks on vaja rakendada koolitusprogramme liikmesriikides, kus selline tehnoloogia on alles varases arendusjärgus. Strateegias on kirjeldatud, et sellel otstarbel võib kasutada Euroopa Liidu olemasolevaid instrumente ja rahalisi vahendeid. Komitee leiab, et avamere tuuleenergia valdkonnas on oskuste arendamise jaoks vaja ELi tasandil luua spetsiaalsed instrumendid ja rahalised vahendid. |
| --- | --- |

10.3.

11.   Tarne- ja väärtusahela tugevdamine kõikjal Euroopas

| 11.1. | Tarneahela tugevdamiseks on vaja koguinvesteeringuid umbes 0,5–1 miljardi euro ulatuses. Komitee avaldab kahetsust, et puudub selge viide selliste vahendite kasutuselevõtu meetodi ja ajakava kohta. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Komitee kiidab heaks plaani tugevdada puhta energia valdkonna ettevõtjate foorumit ja luua selle raames 2021. aastal spetsiaalne avamere taastuvenergia rühm. |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Komitee tunneb tõsist muret komisjoni ja Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku plaanide pärast edendada standardimist ja eri tootjate muundurite koostalitlusvõimet aastaks 2028. See tähtaeg on liiga kaugel, võttes eelkõige arvesse seda, et avamere tuuleparkidega tuleb 2030. aastaks tagada 60 GW. Komitee soovib näha tähtaega, mis tagab seadmete standardite väljatöötamiseks realistliku ajavahemiku. |
| --- | --- |

11.3.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/158 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/158

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad““

(COM(2020) 789 final)

(2021/C 286/27)

| Raportöör: | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Tanja BUZEK |

Raportöör:

Stefan BACK

Kaasraportöör:

Tanja BUZEK

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 14.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 230/1/7 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 26.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

14.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

230/1/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt asjaolu üle, et uues transpordistrateegias keskendutakse säästvale ja arukale liikuvusele ning rõhutatakse transpordi äärmiselt tähtsat rolli ning eeliseid inimestele ja ELi majandusele, ent käsitletakse ka selle kulusid ühiskonnale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Strateegias tunnistatakse, et ühtne turg ja sotsiaalsed küsimused on peamised säästvamale ja arukamale liikuvusele üleminekut võimaldavad tegurid, ent see ei ole nende eesmärkide täielikuks saavutamiseks piisav. Strateegiaga kaasnevas komisjoni talituste töödokumendis leitud vajakajäämisi ei ole piisavalt käsitletud meetmete abil ega strateegia vastavates peatükkides. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee toetab üldist ideed siduda see strateegia Euroopa rohelise kokkuleppega ning erilise rõhu asetamist kliimaeesmärkide saavutamisele suunatud tegevusele. Komitee kahtleb siiski, kas tehnilised meetmed ja transpordipoliitika meetmed on nende eesmärkide saavutamiseks sobivalt tasakaalus. Komitee rõhutab iseäranis, et paljudel seoses säästvuse ja digiüleminekuga välja pakutud meetmetel on ulatuslik mõju ühtsele turule ning transporditöötajatele. Kui sellele ei pöörata piisavalt tähelepanu, võib see mõjutada rakendamise edukust. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Eduka liikuvusstrateegiaga peab kaasema transpordisektori kui terviku konkurentsivõime ja ELi asjaomase tööstusbaasi tugevdamine. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pretsedenditu COVID-19 pandeemia on näidanud, kui olulised on toimiv ühtne turg ja kestlikud tarneahelad ning ka ühistransport elutähtsate kutsealade töötajate liikuvuse võimaldamiseks. Samuti panid pandeemia tõttu kahanevad mahud transpordisektori püsimajäämise suure küsimärgi alla. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pandeemia on teravalt esile toonud, millises olukorras on tuhanded ebakindlate töölepingutega transporditöötajad, kes on kõikjal Euroopas ja kogu maailmas kitsikusse jäänud. See näitab selgelt kriisi transpordi valdkonnas, sest viimase kümnendi ühtsele turule keskendunud transpordipoliitika ei ole suutnud ära hoida kõiki transpordiliike tabanud töötingimuste halvenemist. Komitee näeb siinkohal tungivat vajadust püüelda sama ambitsioonikalt sotsiaalselt kestliku transpordisüsteemi poole. Lisaks tuleb lähitulevikus koostada kriisiolukorra lahendamise kava, et vältida negatiivset mõju transporditöötajatele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee avaldab heameelt asjaolu üle, et strateegias tuuakse esile transpordisektoris töötavad naised, ent avaldab taas kahetsust, et seatud eesmärgi täitmiseks ei ole kehtestatud vastavaid meetmeid. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee on nõus prioriteetidega, mis on seatud vajaduse tõttu kujundada välja Euroopa ühtne transpordipiirkond (SETA) ja tugevdada ühtset turgu, seda ka COVID-19 kogemust arvestades, ning vajadusega koostada kriisiolukorra lahendamise kava. Komitee rõhutab siiski, et seesuguse kriisiolukorra lahendamise kava koostamine peab põhinema tõsisel organiseeritud kodanikuühiskonna ja sotsiaalsel dialoogil ning toimuma kokkuleppel sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on arvamusel, et strateegia selles jaotises käsitletud laia teemavalikut silmas pidades on äärmiselt ebaasjakohane piirata vastupidava mobiilsuse vahe-eesmärgid vaid TEN-T õigeaegsele rakendamisele ja transpordist tingitud surmajuhtumite arvu vähendamisele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toetab kõigi transpordiviiside säästvamaks muutmist ja säästva mitut transpordiliiki hõlmava transpordisüsteemi edendamist, mis põhineks transpordiliikide koostööl ja iga transpordiliigi optimeeritud keskkonnaga seotud omadustel ning sotsiaalsel kestlikkusel. Komitee on seisukohal, et sõidukite heitkoguseid tuleks mõõta kogu sõiduki olelusringi jooksul ja allikast ratasteni meetodil. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Esimene vahe-eesmärk, mille kohaselt 2030. aastal peab olema kasutusel 30 miljonit heiteta sõidukit ning 80 000 heiteta veoautot, tundub liiga optimistlik ja seda ei ole piisavalt analüüsitud, sest puudub selge ettekujutus, kui palju laadimispunkte kavandatud masinapargi jaoks vajatakse. Komitee hoiatab liiga ambitsioonikate eesmärkide püstitamise eest, mis võib negatiivselt mõjuda strateegia tõsiseltvõetavusele. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee kahtleb, kas uus strateegia on kooskõlas lähenemisega, mille kohaselt erinevad transpordiliigid on ühendatud ressurss, mille puhul edendatakse mitut transpordiliiki hõlmava süsteemi raames parima ökoloogilise – ja sotsiaalse – jalajäljega ning kõige tõhusamaid lahendusi. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Sotsiaalne dumping ja ebaausad tavad ühes sektoris moonutavad konkurentsi ka teistes sektorites. Ebakindlad töötingimused ja sotsiaalõigusnormide vähene jõustamine moonutavad hinnakujundussignaale ning transporditeenuste alaseid valikuid. Komitee hinnangul on vaja algatust, millega hõlmataks säästvate transporditeenuste õiglase hinna kujundamise poliitikasse kõigi väliskulude arvessevõtmise kõrval ka tööjõukulud. Transporditeenuse õiglane vaba turu põhine hinnakujundus peab hõlmama äraelamist võimaldavat töötasu, sama töö eest samal töökohal sama tasu maksmist, tervishoidu ja sotsiaalkindlustuskatet. Ühistranspordi hinnakujundus sisaldab hüvitist teenuse osutamise kohustuse täitmise eest. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Strateegia kohaselt peaksid mere- ja raudteetransport suutma 2030. aastaks maanteetranspordiga võrdsetel tingimustel konkureerida, ent strateegias ei selgitata, kuidas see saavutada. Tegelikult puudub terviklikum strateegia raudtee-kaubaveo ja lähimerevedude edendamiseks. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Poliitikaeesmärkide saavutamisel, nt transpordisektori keskkonnahoidlikumaks ja sotsiaalsemaks muutmisel, on tähtis roll riigiabil. Komitee hinnangul tuleks suunised riigiabi kohta, eriti suunised, milles käsitletakse merendusele antavat riigiabi, kiiremas korras läbi vaadata, et tagada sadamasektoris õiglased sotsiaalsed ja majandustingimused ning Euroopa meremeeste tööhõive. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Strateegiast puudub lisaks ka ühtse turu ja konkurentsipoliitika vahelise olulise seose süvaanalüüs ning komiteele teeb samuti muret konsortsiumide grupierandi määruse kehtivusaja pikendamine. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Samuti ei kajasta strateegia piisavalt maapiirkondade muresid. Komitee soovib, et tulevases teatises maapiirkondade pikaajalise visiooni kohta käsitletaks olulist liikuvuse elementi ning tagataks taskukohased, otstarbekohased ja kõigile kättesaadavad alternatiivid. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Selleks et vältida transpordikulude eest tasumise võimetust, on tähtis võimaldada juurdepääsu taskukohasele kvaliteetsele ühistranspordile kui eratranspordiviiside säästvale alternatiivile ning see on eriti oluline maapiirkondades. Säästva linnalise liikumiskeskkonna saavutamisel tuleb suuremat rõhku panna ühistranspordile kui selle ülemineku selgroole ning tähtsale sotsiaalse kaasatuse ja kohaliku kvaliteetse tööhõive allikale. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Komitee leiab, et linnaliiklus sobib ühendatud, koostoimelise ja automatiseeritud liikuvuse (CCAM) katseprojektideks, mis peaksid tuginema ohutusalasele mõjuhinnangule ning kodanikuühiskonna ja sotsiaaldialoogile. Komitee rõhutab vajadust piisava rahastamise järele, et võimaldada vajaduse korral pädevuse suurendamist. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Linnalise liikumiskeskkonnaga seoses peaks liikuvuse kui teenuse platvormidel olema avalik aruandekohustus, et tagada säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade elluviimine. Liikuvuse kui teenuse platvormidele peaksid juurde pääsema ainult sotsiaalselt vastutustundlikud liikuvusteenuste osutajad, kes pakuvad õiglasi ja inimväärseid töötingimusi, võttes arvesse ka platvormitöötajaid käsitlevaid kavandatud õigusakte. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Komitee väljendab heameelt strateegias säästvuse eesmärkide saavutamise vahendina välja toodud digiülemineku ja automatiseerimise eesmärkide pärast ning nõuab ulatuslikku dialoogi nende laiema ühiskondliku ja keskkonnaalase mõju teemal. Komitee rõhutab vajadust inimkeskse lähenemise järele, mis hõlmab sotsiaalseid ja keskkonnaaspekte. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Komitee märgib murelikult, et aruka liikuvuse peatükis ei käsitleta üldse transporditöötajate küsimust. Inimlik tegur digi- ja automaatikatehnoloogia alases teadustöös, nende projekteerimisel ja kasutuselevõtmisel on seesuguste uuenduste eduka kasutuse tagamiseks äärmiselt oluline ning peab õiglase ülemineku tagamiseks põhinema kaasaval sotsiaalsel dialoogil. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Digiüleminek toimub praegu. Komitee peab kahetsusväärseks, et soovitused selle mõju kohta transpordisektori tööjõule avaldatakse alles 2023. aastal. Komitee kutsub üles kohe koos sotsiaalpartneritega meetmeid võtma ja õppima olemasolevatest headest tavadest. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | Edukalt digitehnoloogiasse investeerimiseks on vaja algusest peale osaluspõhist sotsiaalset dialoogi, mis hõlmab arutelu järgmistel teemadel: digiülemineku ja automatiseerimise eesmärk (nt tõhususe suurendamine versus liigne tootmisvõimsus), eesmärk võtta asjaomaseid meetmeid ohutumate ja tervislikumate töökohtade tagamiseks ja tööhõive kaitsmiseks ning tootlikkuse kasvust õiglase osa töötajatele suunamine. |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | Komiteel on hea meel transporditöötajate suurema tunnustamise üle, ent sotsiaalse dumpingu kaotamiseks kõigist transpordiliikidest on tarvis konkreetseid õigusakte. Komitee hinnangul on tungivalt vaja moodustada transpordisektori sotsiaalküsimuste rakkerühm, mis hõlmaks kõiki asjaomaseid peadirektoraate, näiteks liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ja teised asjaomased peadirektoraadid. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | Komitee toetab 2050. aastaks kõigi transpordiliikide lõikes nullilähedase surmajuhtumite arvu eesmärki, ent strateegias ei käsitleta autovedusid kutseliste juhtide poolt ning eelkõige autojuhtide kurnatuse kui kroonilise haiguse probleemi, mis on oluline õnnetusjuhtumeid põhjustav tegur. Seoses bussijuhtidega juhib komitee tähelepanu aruandele, mille Euroopa Komisjon esitab nõukogule ja parlamendile, ning ootab, et ELi institutsioonid tegutseksid kooskõlas sõidu- ja puhkeaegade määruses sätestatud poliitiliste eesmärkidega. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | Komitee rõhutab, kui oluline on saada rohe-, sotsiaalsele ja digiüleminekule kõigi kodanikuühiskonna sidusrühmade, sh tööturu osapoolte lai toetus, ning on valmis andma dialoogis kodanikuühiskonnaga oma panuse, et kujundada vastav strateegia ja see ellu viia. Strateegias väidetakse õigustatult, et üleminek säästvale, arukale ja vastupidavale liikuvusele peab olema õiglane, vastasel juhul on oht, et seda ei toimugi. |
| --- | --- |

1.27.

2.   Taustteave

| 2.1. | Dokumendis „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ rõhutatakse transpordi äärmiselt tähtsat rolli ning eeliseid inimestele ja ELi majandusele, ent käsitletakse ka selle kulusid ühiskonnale. Euroopa Komisjon pakub selle teatisega välja uue strateegia transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkoguste 2030. aastaks 55 % võrra ning 2050. aastaks 90 % võrra vähendamiseks, milles lepiti kokku Euroopa rohelises kokkuleppes. Kehtestatakse ka tegevuskava transpordisektori digiüleminekuks ja selles valdkonnas automaatika ning tehisintellekti arendamiseks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Strateegias seatakse COVID-19 kogemuse valguses keskseteks eesmärkideks tulevastele kriisidele vastupanemise võime ning vastavalt 2011. aasta transpordipoliitika valgele raamatule Euroopa ühtse transpordipiirkonna väljakujundamine. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Strateegias, milles tutvustatakse kümmet peamist valdkonda (juhtalgatust) ning neljateist konkreetset vahe-eesmärki, märgitakse ka, et taskukohane liikuvus peab olema kõigile kättesaadav ning et transpordisektor peab pakkuma häid sotsiaalseid tingimusi, ümberõppevõimalusi ja meelepäraseid töökohti. Euroopa sotsiaalõiguste sammas peab tagama õiglase rohe- ja digiülemineku. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Teatisega kaasnevas tegevuskavas tuuakse välja 82 meedet, mis tuleb perioodil 2021–2023 ellu viia. Lisatud komisjoni talituste töödokumendis on esitatud täiendav analüüs. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Üldised märkused: strateegia visioon

| 3.1. | Kümme aastat pärast viimast, 2011. aasta transpordipoliitika valget raamatut püütakse komisjoni uue üldise strateegia abil saavutada säästva, aruka ja vastupanuvõimelise liikuvuse põhieesmärgid. Kõik varasemad valged raamatud (aastatest 1992, 2001 ja 2011) keskendusid Euroopa ühtse transpordipiirkonna loomisele ning ühtse turu väljakujundamisele. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Juba 2001. ja 2011. aasta valgetes raamatutes käsitleti ELi fossiilsetest kütustest sõltumise ja kliimamuutuste probleemi ning ELi transpordisektori aina suuremat panust kasvuhoonegaaside heitkoguste tekitamisse, ent nende kliimaalaseid eesmärke ei suudetud saavutada. Kliimakriisi valguses avaldab komitee suurt heameelt lähenemisviisi üle siduda ELi uue liikuvuse strateegia Euroopa rohelise kokkuleppega, pannes erilist rõhku kliimaeesmärkide saavutamisele suunatud meetmetele. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tagamaks, et asjaomased Euroopa tööstuse väärtusahelad moodustavad ELi transpordi jätkusuutliku ja digitaalse ümberkujundamise selgroo, peab eduka liikuvusstrateegiaga kaasema ELi tööstusbaasi tugevdamine. See peab kindlalt põhinema transpordisektori kui terviku konkurentsivõime tugevdamisel. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pretsedenditu COVID-19 pandeemia on näidanud, kui olulised on toimiv ühtne turg ja kestlikud tarneahelad, sellal kui pandeemia tõttu kahanevad mahud panevad transpordisektori püsimajäämise suure küsimärgi alla. Pandeemia on dramaatiliselt esile toonud, millises olukorras on tuhanded ebakindlate töölepingutega transporditöötajad, kes on kõikjal Euroopas ja kogu maailmas kitsikusse jäänud, seistes silmitsi ebakindlate töölepingute, ebapiisava sotsiaal- ja tervisekindlustuse ning ilma sotsiaalse kaitseta töökoha kaotamise probleemidega. See näitab selgelt kriisi transpordi valdkonnas, mis toob esile ELi varasematest transpordipoliitikat käsitlevatest dokumentidest välja jäetud küsimused ning vajaduse püüelda sama ambitsioonikalt sotsiaalselt kestliku transpordisüsteemi poole. Komitee hinnangul tuleb nüüd tingimata kasutada võimalust luua tuleviku jaoks tõeliselt säästev Euroopa ühtne transpordipiirkond, mida on vaja edasi liikudes põhjalikult parandada. Lisaks tuleb tulevases kriisiolukorra lahendamise kavas püüda vältida negatiivset mõju transporditöötajatele. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vaatamata juba ettevõetud algatustele ei ole Euroopa ühtset transpordipiirkonda, mis hõlmab ühtse turu, sotsiaalset ja majanduslikku mõõdet, veel luua õnnestunud ning selle küsimusega on vaja pakiliselt täiendavalt tegeleda. Komitee peab kahetsusväärseks asjaolu, et kuigi strateegias käsitletakse väga üksikasjalikult kliima- ja digiülemineku eesmärke ning nende saavutamise viise, pööratakse vähem tähelepanu ühtse turu ja sotsiaalsetele küsimustele. See on eriti kahetsusväärne seetõttu, et paljudel seoses säästvuse ja digiüleminekuga välja pakutud meetmetel on ulatuslik mõju ühtsele turule ning transporditöötajatele – sellele asjaolule ristviidatakse käesolevas arvamuses läbivalt. Komitee nõuab selles küsimuses terviklikumat ja valdkonnaülesemat lähenemist, et strateegia ei mõjuks lõpuks Pyrrhose võiduna. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee avaldab heameelt asjaolu üle, et strateegias tuuakse esile transpordisektoris töötavad naised ning et transpordiga seotud poliitilistes algatustes kavatsetakse nõuetekohaselt arvesse võtta võrdõiguslikkuse aspekti, ent avaldab kahetsust, et puuduvad tegevuspunktid seatud eesmärgi täitmiseks. Heade tavade vahetamisest ja mitmekesisuse saadikute võrgustikust ei piisa ELi transpordipoliitikas sootundliku käsitluse süvalaiendamiseks. Head näited tegevuspunktide kohta on osa säästva linnalise liikumiskeskkonna kava teemajuhist „Sooliste võrdõiguslikkuse ja haavatavate rühmade käsitlemine säästva linnalise liikumiskeskkonna kavades“. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Enamik strateegia 1.–3. jaotises (tulevikuvisioon, säästev liikuvus ja arukas liikuvus) kavandatud meetmetest piirduvad kitsalt peamiselt sõidukite, laevade ja lennukite tehniliste keskkonnaomadustega seotud küsimustega, alternatiivkütuste taristu väljaarendamisega, tööstuslike ja digitaalsete arendusprojektidega, energia maksustamise ning väliskulude arvessevõtmisega, et rakendada põhimõtet „saastaja/kasutaja maksab“. 3. ja 4. juhtalgatustes käsitletakse seadusandlikke ja muid kui seadusandlikke poliitikameetmeid säästva reisijate- ja kaubaveo edendamiseks. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ehkki paistab, et nii kavandatavad meetmed kui ka vahe-eesmärgid on 1.–3. jaotises käsitletavate peamiselt tehniliste küsimustega üsna hästi kooskõlas, kahtleb komitee siiski, kas tehnilised meetmed ja transpordipoliitika meetmed on kliimaeesmärkide saavutamiseks sobivalt tasakaalus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee ei ole ka kindel lähenemisviisis, sest strateegia eesmärkide täielikult mõistmiseks on vaja peaaegu 300-leheküljelist komisjoni talituste töödokumenti. Selline strateegia esitamise ning selgitamise viis ei aita seda juurdepääsetavaks teha ega sellel laialdast toetust saavutada. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Strateegias väidetakse õigustatult, et „[s]ektori kõige väärtuslikum vara on seal töötavad inimesed ning jätkusuutlik ja arukas üleminek ei ole võimalik ilma transporditöötajate toetuse ja poolehoiuta“. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee juhib tähelepanu Euroopa maapiirkondade erilisele murele selle pärast, et seatud säästva liikuvuse eesmärgid on saavutatavad üksnes märkimisväärsete kompromissidega elustiilis. Komitee kutsub komisjoni ennetavalt üles käsitlema oma tulevases teatises maapiirkondade pikaajalise visiooni kohta ka olulist liikuvuse aspekti ning tagama taskukohased, otstarbekohased ja kõigile kättesaadavad alternatiivid. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee rõhutab, kui oluline on saada kavandatud rohe- ja digiüleminekule kõigi kodanikuühiskonna sidusrühmade, sh sotsiaalpartnerite laialdane toetus. See tähendab, et äärmiselt tähtis on ka sotsiaalne mõõde, sh dialoog ülemineku parimal viisil juhtimise ning sotsiaalselt vastuvõetavaks muutmise teemal. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee on valmis andma selle strateegia kujundamiseks ning rakendamiseks dialoogis kodanikuühiskonnaga oma panuse ja selle arvamuse eesmärk on täiendada arutelu konkreetsete ettepanekutega. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Säästev liikuvus

| 4.1. | Komitee on nõus, et selle süsteemse muutuse saavutamiseks on vaja kolme järgmist meetmete sammast: 1) muuta kõik transpordiliigid säästvamaks, 2) teha säästvad alternatiivid mitmeliigilises transpordisüsteemis laialdaselt kättesaadavaks ja 3) kehtestada asjakohased stiimulid süsteemi ümberkorraldamise suunamiseks. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kõigi transpordiliikide säästvamaks muutmiseks taotletakse esimese vahe-eesmärgiga, et 2030. aastal oleks kasutusel 30 miljonit heiteta sõidukit ning 80 000 heiteta veoautot, võrreldes praeguse umbes miljoni heiteta sõiduki ja 30 000 heiteta veoautoga (1). Komitee märgib, et 2030. aastal kasutusel olevaid sõidukeid puudutavaid investeerimisotsuseid tehakse praegu või hakatakse tegema lähitulevikus. Võttes arvesse nende hinnaerinevust, endiselt üsna hõredat alternatiivkütuste laadimis-/tankimistaristut ning sõidukite kasutusaega, näib see stsenaarium liiga optimistlikuna. Lisaks tundub, et kavandatud sõidukipargi toetamiseks vajalike laadimispunktide/tanklate arvu suhtes ei ole veel selget ettekujutust. Komitee hoiatab püstitamast liiga ambitsioonikaid eesmärke, mis võivad negatiivselt mõjuda strateegia tõsiseltvõetavusele. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Strateegias on selgelt kirjeldatud elektrit ja vesinikku kui esmatähtsat võimalust vähendada liikuvuse CO2 heidet. Täpses lähenemisviisis heiteta liikuvusele tuleks arvesse võtta sõidukite CO2 jalajälge kogu nende olelusringi jooksul (nt pärines 2018. aastal ELis ainult 33 % elektrist taastuvatest energiaallikatest) ning seda tuleks mõõta allikast ratasteni meetodil. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee toetab kindlalt üleminekut säästvamatele transpordilahendustele ja julgustab komisjoni arendama seda lähenemisviisi konkreetsete tegevuspunktide abil, mis toetavad ka motoriseerimata transporti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Rohelises kokkuleppes seatakse prioriteediks ressursitõhusus, milleks tuleb liikuda rohelise ja ringmajanduse suunas, taastada elurikkus, peatada avaliku ruumi seisundi halvenemine ning vähendada saastamist. Seda arvesse võttes kordab komitee, et säästva transpordi strateegias tuleb pidada prioriteediks säästvalt maad kasutavat taristut, tagada linnades ning linnastutes piisavalt ruumi ning kasutada tõhusalt ressursse, eriti kriitilise tähtsusega ressursse. Põhiõigusi tuleb austada. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjon jätkab koostööd linnade ja liikmesriikidega selle tagamiseks, et kõigis suurtes ja keskmise suurusega linnades oleks 2030. aastaks kasutusel säästva linnalise liikumiskeskkonna kava. Praegune olukord näitab, et koostatud säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade arv ei suurene soovitult ilma riiklike raamistike ja rahastamisvahenditeta asjaomaste kavade koostamiseks ja rakendamiseks. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Strateegias viidatakse vaid lühidalt parkimiskorraldusele ja -poliitikale. Komitee soovitab seda selgete tegevuspunktide abil edasi arendada, arvestades parkimisalade negatiivset mõju mulla katmisele linnades. Hea parkimiskorraldus võib aidata vabastada väärtuslikku avalikku ruumi, muuta linnad atraktiivsemaks, toetada kohalikku majandust, vähendada sõidukite liiklust ja ummikuid, parandada liiklusohutust ja vähendada õhusaastet. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Säästva transpordi teises sambas käsitletakse alternatiivsete transpordiliikide kättesaadavust ning pakutakse sellega seoses mitut transpordiliiki hõlmava käsitluse raames transpordiliikide valik. 4.–8. vahe-eesmärgiga sätestatakse 2030. ja 2050. aastaks eesmärgid reisijate raudteeveo (kahekordistades kiirraudteeühendust 2030. aastaks ning kolmekordistades seda 2050. aastaks) ning kauba raudteeveo (2030. aastaks kasv 50 % ja 2050. aastaks kahekordistamine) oluliseks suurendamiseks. Eesmärgid seatakse ka ühistranspordile, transpordile siseveekogudel ning lähimerevedudele, samuti 100 linna 2030. aastaks kliimaneutraalseks muutmiseks. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee kahtleb, kas strateegia on kooskõlas lähenemisega, mis seisneb eri transpordiliikide käsitamises ühendatud ressursina, mille suhtes edendatakse erinevate transpordiliikide vahelise konkurentsi asemel mitut transpordiliiki hõlmava süsteemi raames parima ökoloogilise ja sotsiaalse jalajäljega ning kõige tõhusamaid lahendusi. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee nõuab selles kontekstis sotsiaalse kestlikkuse täielikuks hõlmamiseks säästvuse laiemat hindamist. Komitee soovitab lisada strateegia keskkonnajalajälje käsitlusele võrreldav õiglaste töötingimuste „Euroopa transpordisektori tööjõu jalajälg“, mis hõlmaks kõiki töötingimuste edasist halvenemist vältida aitavaid nüansse, et tagada eri transpordiliikide raames ja vahel õiglane konkurents ning hoiduda valede algatuste loomise kaudu kahjuliku konkurentsi tekitamisest. Eri transpordiliikide vahel võrdsete võimaluste tagamiseks peab õiglane vaba turu põhine hinnakujundus hõlmama õiglasi tööjõukulusid, nagu rõhutatakse 6. peatükis. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | On kahetsusväärne, et strateegias ei ole aruka liikuvuse samba all ühe vahe-eesmärgina välja toodud mitut transpordiliiki hõlmavate kaubaveo mudelite väljatöötamist, mis põhineks eri transpordiliikide vahelisel koostööl, optimeeritud keskkonnaomadustel ning iga transpordiliigi sotsiaalsel kestlikkusel, optimeerides digiplatvormide kaudu ressursse, pidades seejuures kinni sotsiaalvaldkonnaga seotud õigusaktidest. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | 9. vahe-eesmärgiga oodatakse, et mere- ja raudteetransport peaksid saama 2030. aastaks maanteetranspordiga võrdsetel tingimustel konkureerida, ent ei selgitata, kuidas seda saavutada, välja arvatud võib-olla väliskulude arvessevõtmise ja kütuse maksustamise kaudu. Puudub terviklikum raudteekaubaveo ja lähimerevedude edendamise strateegia, milles on muu hulgas arvestatud raudteeveo suuremate kulude ja punktuaalsuse probleemidega, mida on kirjeldatud talituste töödokumendis. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | 4. vahe-eesmärgiga on seatud eesmärk, mille kohaselt kõik ELi raames toimuvad kuni 500 km pikkused graafikujärgsed reisid peavad olema 2030. aastaks CO2-neutraalsed. Arutada tuleb reisijate bussiveo mõju ning võimalikke negatiivseid mõjusid säästvusele. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Poliitikaeesmärkide saavutamisel, nt transpordisektori keskkonnahoidlikumaks ja sotsiaalsemaks muutmisel, on tähtis roll riigiabil. Komitee peab vajalikuks riigiabi käsitlevad suunised kiiremas korras läbi vaadata. Üks element on territoriaalne aspekt, eelkõige ääremaade puhul. Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et juba ammu on ootel taotlus kohandada merendusele antavat riigiabi käsitlevaid suuniseid, et tagada sadamasektoris õiglased sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused ning Euroopa meremeeste tööhõive, eesmärgiga muuta merendussektor sotsiaalselt kestlikuks, samuti on ootel nõue rakendada meetmeid kiiremini kui 2023. aastaks. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komitee kritiseerib asjaolu, et strateegias ei ole sügavuti analüüsitud ühtse turu ja konkurentsipoliitika tähtsat seost. Komitee on nõus, et meretranspordile eraldatava riigiabi ja subsiidiumite mõju ning nende mõju sadamasektorile on vaja nõuetekohaselt arutada. Euroopa sotsiaalpartnerid väljendasid ühiselt muret konsortsiumide grupierandi määruse kehtivusaja pikendamise pärast, mis suurendab laevaomanike ja sadamahaldajate ebavõrdse kohtlemise olukorda ning millel on kahjulik mõju ELi sadamatele (2). |
| --- | --- |

4.15.

5.   Arukas liikuvus

| 5.1. | Komitee on nõus, et kuna innovatsioon kujundab „reisijate ja kauba liikuvust tulevikus, tuleks kehtestada sobiv raamistik ja tagada selle ellurakendamise võimalused, et hõlbustada üleminekut oluliselt tõhusamale ja säästvamale transpordisüsteemile“. Komitee näeb seda mõjuva põhjusena järgida üht peamist juhtpõhimõtet: digiüleminek ja automatiseerimine on vahendid, mitte omaette eesmärk. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee avaldab selles kontekstis heameelt selle üle, et strateegias käsitletakse digiülemineku ja automatiseerimise eesmärke kestlikkuse eesmärkide saavutamise vahendina. Tehisintellekti ühiskondliku ja keskkonnamõju käsitlemisel on kõige tähtsamad, laiahaardelist dialoogi nõudvad küsimused inimese kontroll masina üle ning isikuandmete kogumine ja nende kasutamine. Inimlik tegur on digi- ja automaatikatehnoloogia alases teadustöös, projekteerimisel ja kasutusele võtmisel seesuguste uuenduste eduka kasutuse tagamiseks äärmiselt oluline ning peab õiglase ülemineku tagamiseks põhinema kaasaval sotsiaalsel dialoogil. Vaja on inimesekeskset lähenemist, milles võetakse arvesse sotsiaalseid ja keskkonnaaspekte, ning garantiid, et tehnoloogiat ei kuritarvitata. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee märgib, et mainitud ei ole tehisintellektiga seotud ohutuse, vastutuse, põhiõiguste ja andmete aspekte käsitlevaid horisontaalseid algatusi ega andmete jagamise kontrollimist ning tingimusi puudutavat andmeid käsitleva õigusakti paketti. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Selleks et EList saaks maailma juhtiv ühendatud, koostoimelise ja automatiseeritud liikuvuse (CCAM) teenuste ja süsteemide arendaja, peaks olema lihtsam teenuste osutamist linnaliiklussüsteemides katsetada, tuginedes ohutusalasele mõjuhinnangule ning kodanikuühiskonna ja sotsiaaldialoogile. Praegu toimub katsetamine peamiselt suletud transpordisüsteemides (linnakud, tööstuskompleksid jne). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et strateegias käsitletakse digiüleminekut linnalises liikumiskeskkonnas, sealhulgas liikuvust kui teenust, sõidujagamisteenuseid, nõudeteenuseid ning vahendusplatvormide teket, samuti seeläbi pakutavate säästvate ja tõhusate transpordikontseptsioonide võimalusi ning nendega kaasnevaid riske. Heameelt väljendatakse ka asjaolu üle, et 38. punktis käsitletakse õigustatult sotsiaalseid ja ohutusprobleeme, sest mitmed uued liikuvusteenused ja vahendusplatvormid pakuvad ebakindlaid tööhõivevorme ning madalaid palgatasemeid, mis võivad põhjustada konkurentsiprobleeme. 23. meetme kohaselt ei kavatseta aga enne 2022. aastat „[h]innata vajadust selliste meetmete järele, mille abil tagada võrdsed tingimused kohapealsetele vedudele, reisijate nõudevedudele ja sõiduvahendusplatvormidele“. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade elluviimise tagamiseks peaks liikuvuse kui teenuse platvormidel olema avalik aruandekohustus. Liikuvuse kui teenuse platvormidele peaksid juurde pääsema ainult sotsiaalselt vastutustundlikud liikuvusteenuste osutajad, kes pakuvad õiglasi ja inimväärseid töötingimusi, võttes arvesse ka platvormitöötajaid käsitlevaid kavandatud õigusakte. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komitee väljendab heameelt komisjoni platvormitöötajate töötingimuste parandamist käsitleva õigusakti algatuse üle ning ootab ettepanekut, millega tagataks õiglased töötingimused transpordisektori platvormitöötajatele, näiteks sõiduvahenduse või tarneteenuste vallas. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komitee jälgib väga tähelepanelikult asjaolu, et aruka liikuvuse lahenduste, tehisintellekti arengu ning automatiseerimise kulud võivad suurendada lõhesid, kuna lähtejoon, millelt alustatakse, varieerub ELis liikmesriikide lõikes. Seega peab komitee iga strateegia edukuse seisukohalt oluliseks, et EL neid investeerimislõhesid käsitleb, toetades vaesemates liikmesriikides aruka liikuvuse lahendusi ning ühtlasi tagades sotsiaaldialoogi, sotsiaalsed tingimused ja inimesekeskse lähenemise. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Vastupidav liikuvus

| 6.1. | Vastupidavat liikuvust käsitlev 4. jaotis hõlmab kolme juhtalgatust – ühtse turu tugevdamine, liikuvuse kõigi jaoks ausaks ja õiglaseks muutmine ning transpordi ohutuse ja turvalisuse suurendamine, millega kaasnevad 13. ja 14. vahe-eesmärk. |
| --- | --- |

6.1.

Tähtsus ühtse turu aspektist

| 6.2. | Komitee nõustub prioriteetidega, mis on seatud vajaduse tõttu kujundada välja Euroopa ühtne transpordipiirkond ja tugevdada ühtset turgu, seda ka COVID-19 kogemusega arvestades, ning vajadusega koostada kriisiolukorra lahendamise kava. Komitee on siiski arvamusel, et seesuguse kriisiolukorra lahendamise kava koostamine peab põhinema tõsisel organiseeritud kodanikuühiskonna ja sotsiaalsel dialoogil ning peab toimuma kokkuleppel sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Komitee peab aga kahetsusväärseks, et näiteks Euroopa ühtse transpordipiirkonna väljakujundamine ja ühtse turu tugevdamine, TENT-T õigeaegse rakendamise tähtsus ning näiteks seoses akude ja vesinikuga strateegiliste väärtusahelate väljatöötamine ja sellega seotud rahastamisvajadus, et saavutada rohelise kokkuleppe eesmärgid ning viia transpordisektoris läbi digipööre, on kokku koondatud muude tähtsate küsimustega, nagu reisijate õigused, avaliku teenindamise kohustus, transporditöötajate sotsiaalsed tingimused ning transpordi ohutus ning turvalisus. Asjaolu, et ühtse turu üldisi küsimusi ning nendega seotud sotsiaalseid ja ohutusalaseid küsimusi käsitletakse strateegias viimasena, jätab kummalise mulje. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Komitee on arvamusel, et selles jaotises vahe-eesmärkide piiramine vaid TEN-T õigeaegsele rakendamisele ja transpordist tingitud surmajuhtumite arvu vähendamisele on täiesti ebaasjakohane, arvestades, et jaotises käsitletakse ühtse turu tugevdamist ja Euroopa ühtse transpordipiirkonna väljakujundamist, sh tõhususe suurendamist võimekuse maksimaalse ärakasutamise kaudu, sõidukiparkide moderniseerimise rahastamist, riigiabi küsimusi, tõhusamat ühendatust ning reisijate ja nende õiguste kaitset. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Komitee võtab teadmiseks, et vastavalt strateegia visioonile peab hästi toimiv ja kriise taluv ühtne turg olema ka „ELi transpordipoliitika peamine eesmärk“, samas kui „liikuvuse keskkonnahoidlikumaks muutmine peab olema transpordisektori kasvu eeltingimus“. Vahe-eesmärkidele oleks võinud näiteks lisada transpordi ühtse turu täiendamise uute kestlike ja digiteeritud ärimudelitega. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Samuti on kahetsusväärne asjaolu, et strateegias ei kirjeldata ülejäänud tegureid, mis takistavad transpordi valdkonnas täieliku ühtse turu rakendamist. Komisjoni talituste töödokumendi punktis 4.3.3 mainitakse mitmeid ühtse turu toimimisega seotud probleeme, mida 4. jaotises ei käsitleta. Sarnaselt sellega kirjeldatakse punktis 4.3.4 samuti mitmeid sotsiaalalaseid vajakajäämisi, mida strateegias ei käsitleta. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Parema õigusloome protsessid vajavad tõhustamist. Komitee kutsub tungivalt üles viima kõigi nii tegevuskavas kui ka teistes dokumentides mainitud meetmete puhul läbi täieliku mõju (sotsiaalne, keskkonnaalane ja majanduslik mõju koos soolise aspekti arvestamisega) hindamise, konsulteerides eelkõige tunnustatud sotsiaalpartneritega, nagu komisjoni heaks kiidetud esindusorganisatsioonid. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Samuti on mitmel strateegia eelnevates jaotistes kavandatud meetmel selge mõju ühtsele turule, näiteks kaubaveosõidukite kaale ja mõõtmeid käsitleva direktiivi muudatused, lennundusalaste õigusaktide muudatused ja digitaalsete platvormidega seotud muudatused. |
| --- | --- |

6.8.

Sotsiaalne mõõde ja töötingimused

| 6.9. | Pretsedenditu COVID-19 kriis on näidanud, et transport on esmatähtis teenus. Kriis on esile toonud ka transporditöötajate kui põhitöötajate tähtsuse ning nende olulisuse transpordisüsteemi vastupidavuse tagamisel. Komiteel on hea meel, et võrreldes varasemate transpordipoliitika dokumentidega tunnustatakse transporditöötajaid strateegia tekstis rohkem: neid kirjeldatakse sektori kõige väärtuslikuma varana, samas kui osa töötajate töötingimused on karmid ja ebakindlad. Arvestades sotsiaalse samba tähtsust ELi praeguses poliitikas, on siiski üllatav, et transpordisektori sotsiaalset mõõdet ei käsitleta eraldi jaotises. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Strateegias tunnistatakse ka sektori demograafilisi probleeme ning raskusi vajaliku tööjõu ligimeelitamisel. Selles jõutakse järeldusele, et „[k]õrgemate sotsiaalnormide kehtestamine aitaks sektori atraktiivsemaks muutmisele otseselt kaasa“. Kahjuks ei analüüsita ei strateegias ega ka komisjoni talituste töödokumendis transpordisektori töötajate ligimeelitamisega seotud raskuste põhjuseid. Nendes dokumentides ei arvestata asjaoluga, et viimasel kümnendil ühtsele turule keskendunud transpordipoliitika ei ole suutnud ära hoida kõiki transpordiliike tabanud töötingimuste halvenemist. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Komisjoni väited, et ta kaalub „meetmete võtmist eri transpordiliikide lõikes, et tõhustada töötajate tingimusi käsitlevat õigusraamistikku“, ning kavatseb aastatel 2021–2023 „käivitada algatused transpordisektori atraktiivsemaks muutmiseks“, on liiga ebamäärased. Raske on mõista, miks ei ole eraldi vahe-eesmärkide vääriliseks peetud selliseid elemente nagu õiglased töötingimused ja elukutse atraktiivsus, sealhulgas noorte ning naiste jaoks. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | On tarvis konkreetseid seadusandlikke algatusi sotsiaalse dumpingu kõrvaldamiseks kõigist transpordiliikidest. Kõigile transpordiliikidele peab kehtima samal töökohal võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõte (väga liikuvate töötajate lähetamine) ning eri transpordiliikide hangetega seoses operaatorite muutumisel töötajate tööhõive ning õiguste kaitse. Seega on komitee hinnangul tungivalt vaja moodustada transpordisektori sotsiaalküsimuste rakkerühm, mis hõlmaks kõiki asjaomaseid peadirektoraate, näiteks liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning konkurentsi peadirektoraat. |
| --- | --- |

6.12.

Sotsiaalsed kulud ja säästvus

| 6.13. | Sotsiaalne dumping ja ebaausad tavad ühes sektoris moonutavad konkurentsi ka teistes sektorites. Ebakindlad töötingimused ja sotsiaalõigusnormide vähene jõustamine moonutavad hinnakujundussignaale ning transpordiliikide vallas tehtavaid valikuid. Komitee hinnangul on vaja algatust, millega hõlmataks säästvate transporditeenuste õiglase hinna kujundamise poliitikasse kõigi väliskulude arvessevõtmise kõrval ka tööjõukulud. Transporditeenuse õiglane vaba turu põhine hinnakujundus peab hõlmama äraelamist võimaldavat töötasu, sama töö eest samal töökohal sama tasu maksmist, tervishoidu ja sotsiaalkindlustuskatet, samuti tervislikku töökohta ning oskustesse ja koolitusse investeerimist. Üks, ent kaugeltki mitte piisav samm võiks olla 28. ja 34. meetme all süsinikujalajälge puudutavatele soovitustele nn tööjõu jalajälje lisamine, mis on lahti seletatud punktis 4.6. Ühistranspordi hinnakujundus sisaldab hüvitist teenuse osutamise kohustuse täitmise eest. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | Komitee rõhutab kollektiivsete läbirääkimiste tähtsust ja nende rolli palgataseme määramisel ning kutsub seetõttu tungivalt üles suurendama kollektiivsete läbirääkimiste tähtsust, eelkõige tugevalt killustunud transpordisektoris ja kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

6.14.

Õiglane digiüleminek

| 6.15. | Komitee avaldab heameelt asjaolu üle, et strateegias käsitletakse nõuetekohaselt digiüleminekuga seonduvaid riske ja võimalusi tööhõivele ning vajadust tagada transporditöötajatele õiglane üleminek. 69. meetme raames ei nõuta aga enne 2023. aastat soovituste andmist automatiseerimisele üleminekuks ja digiüleminekuks ning nende mõju kohta transpordisektori töötajatele. Siinkohal ei ole arvestatud asjaoluga, et digiüleminek ja automatiseerimine on juba käimas ning nendega on vaja kiiremas korras tegeleda. 13. vahe-eesmärgiga seatakse näiteks automatiseeritud liikuvusviiside laialdase leviku siht [2030. aastaks]. |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | Digitehnoloogiasse edukalt investeerimiseks on algusest peale vaja osaluspõhist sotsiaalset dialoogi. Hea tava näited on olemas, nt Saksamaa konteineriterminali EUROGATE kollektiivleping „Tuleviku kollektiivleping – automatiseerimise kujundamine sotsiaalsel ja koos kindlaksmääratud viisil“ (CBA Future – Shaping automation socially and in a co-determined way) (3) selle kolme terminali jaoks, mis asuvad Hamburgis, Bremerhavenis ja Wilhelmshavenis. Selle dialoogi raames tuleb arutada ka digiülemineku ja automatiseerimise eesmärki (nt tootlikkuse suurendamine versus liigne tootmisvõimsus), eesmärki võtta asjaomaseid meetmeid ohutumate ja tervislikumate töökohtade tagamiseks ja tööhõive kaitsmiseks ning tootlikkuse kasvust õiglase osa töötajatele suunamist. |
| --- | --- |

6.16.

| 6.17. | Linnaühistranspordi valdkonna sotsiaalpartnerid allkirjastasid hiljuti Euroopa tasandil ühised soovitused digiülemineku kohta linnaühistranspordis (4). Nad edendavad sellist kaasavat ja osaluspõhist lähenemisviisi digiüleminekule, mille raames tagatakse digiüleminekul töökohakindlus ja oskused, kasutatakse digiüleminekut töötingimuste parandamiseks ning töö- ja eraelu tasakaalustamiseks ning tagatakse andmekaitse, eraelu puutumatus ja väärikus. Strateegiad peaksid tagama, et nii ettevõtja kui ka töötajad saavad kasu digitehnoloogia kasutuselevõtust, sealhulgas tootlikkuse kasvust. |
| --- | --- |

6.17.

| 6.18. | Komisjon peaks sotsiaalpartneritega kooskõlastatult võtma viivitamatult meetmeid õiglase automatiseerimisele ülemineku ja digiülemineku tagamiseks, mille käigus keegi ei jääks tähelepanuta. |
| --- | --- |

6.18.

Transpordi ohutus ja turvalisus

| 6.19. | Transpordi ohutuse teemal seatakse 14. vahe-eesmärgiga siht saavutada 2050. aastaks kõigi transpordiliikide puhul nullilähedane surmaga lõppevate õnnetuste arv, kusjuures eelkõige tekitavad muret surmajuhtumid maanteetranspordis. ELi 2018. aasta liiklusohutuse strateegias ei käsitleta aga kutseliste juhtide autoveo ning eelkõige juhtide kurnatuse kui kroonilise haiguse probleemi, mis on oluline õnnetusjuhtumeid põhjustav tegur. |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | Komitee väljendab selles kontekstis suurt muret komisjoni uue bussijuhtide sõidu- ja puhkeaja reeglite algatuse pärast ning juhib tähelepanu aruandele, mille Euroopa Komisjon esitab nõukogule ja parlamendile. Transpordisektoris töö- ja sõidutundide pikendamine oleks vastuolus määruse (EÜ) nr 561/2006 (5) poliitikaeesmärkidega, vähendaks reisijate ning teiste teekasutajate jaoks liiklusohutust ning halvendaks bussijuhtide töötingimusi. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | Komitee toetab turvalisuse suurendamiseks kavandatud meetmeid ning eelkõige asjaolu, et kavandatud on meetmeid küberohtudega tegelemiseks. |
| --- | --- |

6.21.

7.   Kindlate avalike teenuste tähtsus

| 7.1. | Komitee kordab arvamust, et avaliku sektori poliitika ülesanne on luua säästev linnatranspordisüsteem, mis vastab kliimaeesmärkidele, ent ka rahvatervise, liiklusohutuse ja turvalisuse tagamise nõuetele ning võtab enda alla õiglase osa linnaruumist. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Komisjoni visiooni rõhuasetus on õige: „on eluliselt oluline, et liikuvus oleks kõigile kättesaadav ja taskukohane, et maapiirkonnad ja äärealad oleksid paremini ühendatud“. Komitee on kindlal arvamusel, et avalikud teenused on vastavalt õigusliku raamistikuga kehtestatule säästva ja taskukohase liikuvuse selgroog. See nõuab avaliku teenindamise kohustuse ulatuslikumat ning keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt tõhusamat hüvitamist rahalise toetuse abil ning riigi, piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse tasandil rahastamisvahendite loomist. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Selleks et vältida transpordikulude eest tasumise võimetust, on tähtis võimaldada juurdepääsu taskukohasele kvaliteetsele ühistranspordile kui eratranspordiviiside säästvale alternatiivile. See on eriti oluline maapiirkondade jaoks ning eelkõige nendes piirkondades võivad ühistranspordi pakkumist täiendada ka sõidujagamis- ja nõudeteenused, tingimusel et võimaldatakse kvaliteetseid töötingimusi. Lisaks vajavad rohkem tähelepanu ja investeeringuid ohutusse kvaliteetsesse taristusse ka motoriseerimata aktiivsed liikumisvormid, kõndimine ja jalgrattasõit. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Ühistransport on oluline sotsiaalse kaasatuse ja kohaliku kvaliteetse tööhõive tagamiseks. Strateegias pööratakse liiga palju tähelepanu digiülemineku, mikroliikuvuse ja uute liikuvuse valdkonna teenuste tehnoloogilistele aspektidele. Uue visiooniga ei tohi silmist kaotada asjaolu, et arukas liikuvus peaks olema vahend, mitte eesmärk. |
| --- | --- |

7.4.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Komisjoni talituste töödokument SWD(2020) 331, punkt 4.1.1, lk 81 jj.

1

(2)  Euroopa sotsiaalpartnerid on esitanud selle nõudmise volinik Valeanile ja volinik Schmitile.

2

(3)  2019. aastal EUROGATE’i ja Saksamaa teenindussektori ametiühingu (ver.di) vahel sõlmitud kollektiivleping hõlmab kontserni kõiki Saksamaal tegutsevaid tütarettevõtteid, sh konteineriterminale, hooldus- ja raudtee-ettevõtet ning teisi Saksamaal asuvaid äriüksusi. Moodustatud automatiseerimise komisjoni teavitatakse kõigist ettevõttes läbiviidavatest riist- ja tarkvaraprojektidest ka juhul, kui neil ei ole otsest mõju töökohtadele. EUROGATEi’ga sõlmitud kollektiivleping hõlmab ka tööhõive asjaomase restruktureerimise keeldu 2025. aastani.

3

(4)  „Digital Transformation and Social Dialogue in Urban Public Transport (UPT) in Europe“, linnaühistranspordi valdkonna Euroopa sotsiaalpartnerite (ETF ja UITP) ühised soovitused, mis allkirjastati 2021. märtsis.

4

(5)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.

5

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest.

Punkt 4.14 (seotud punkti 1.15 väljajätmisega)

Välja jätta:

| | Poliitikaeesmärkide saavutamisel, nt transpordisektori keskkonnahoidlikumaks ja sotsiaalsemaks muutmisel, on tähtis roll riigiabil. Komitee peab vajalikuks riigiabi käsitlevad suunised kiiremas korras läbi vaadata. Üks element on territoriaalne aspekt, eelkõige ääremaade puhul. Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et juba ammu on ootel taotlus kohandada merendusele antavat riigiabi käsitlevaid suuniseid, et tagada sadamasektoris õiglased sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused ning Euroopa meremeeste tööhõive, eesmärgiga muuta merendussektor sotsiaalselt kestlikuks, samuti on ootel nõue rakendada meetmeid kiiremini kui 2023. aastaks. |
| --- | --- |

Poliitikaeesmärkide saavutamisel, nt transpordisektori keskkonnahoidlikumaks ja sotsiaalsemaks muutmisel, on tähtis roll riigiabil. Komitee peab vajalikuks riigiabi käsitlevad suunised kiiremas korras läbi vaadata. Üks element on territoriaalne aspekt, eelkõige ääremaade puhul. Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et juba ammu on ootel taotlus kohandada merendusele antavat riigiabi käsitlevaid suuniseid, et tagada sadamasektoris õiglased sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused ning Euroopa meremeeste tööhõive, eesmärgiga muuta merendussektor sotsiaalselt kestlikuks, samuti on ootel nõue rakendada meetmeid kiiremini kui 2023. aastaks.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 77 |
| --- | --- |
| Vastu: | 123 |
| Erapooletuid: | 27 |

Poolt:

77

Vastu:

123

Erapooletuid:

27

Punkt 1.15 (seotud punkti 4.14 väljajätmisega)

Välja jätta:

| | Poliitikaeesmärkide saavutamisel, nt transpordisektori keskkonnahoidlikumaks ja sotsiaalsemaks muutmisel, on tähtis roll riigiabil. Komitee hinnangul tuleks suunised riigiabi kohta, eriti suunised, milles käsitletakse merendusele antavat riigiabi, kiiremas korras läbi vaadata, et tagada sadamasektoris õiglased sotsiaalsed ja majandustingimused ning Euroopa meremeeste tööhõive. |
| --- | --- |

Poliitikaeesmärkide saavutamisel, nt transpordisektori keskkonnahoidlikumaks ja sotsiaalsemaks muutmisel, on tähtis roll riigiabil. Komitee hinnangul tuleks suunised riigiabi kohta, eriti suunised, milles käsitletakse merendusele antavat riigiabi, kiiremas korras läbi vaadata, et tagada sadamasektoris õiglased sotsiaalsed ja majandustingimused ning Euroopa meremeeste tööhõive.

Hääletuse tulemus:

Muudatusettepanek lükati punkti 4.14 kohta esitatud muudatusettepaneku hääletuse tulemusel tagasi, sest need muudatusettepanekud on omavahel seotud.

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/170 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/170

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus, ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2016/1148“ ning „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta“

(COM(2020) 823 final – 2020/0359 (COD) – COM(2020) 829 final – 2020/0365 (COD))

(2021/C 286/28)

| Raportöör: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Raportöör:

Maurizio MENSI

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 21.1.2021 – 11.2.2021
  Nõukogu, 26.1.2021 – 19.2.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 14.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 243/0/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 21.1.2021 – 11.2.2021

Nõukogu, 26.1.2021 – 19.2.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

14.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

243/0/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks komisjoni jõupingutused suurendada avaliku ja erasektori üksuste vastupidavusvõimet küber- ja füüsilistest intsidentidest ja rünnetest tulenevate ohtude vastu ning nõustub, et vaja on tugevdada kaasaval viisil ELi tööstust ja innovatsioonisuutlikkust vastavalt neljale sambale rajatud strateegiale: andmekaitse, põhiõigused, turvalisus ja küberturvalisus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee märgib siiski, et kõnealuse kahe ettepanekuga taotletavate eesmärkide asjakohasust ja tundlikkust arvestades pidanuks eelistama direktiivi asemel määrust. Ei ole viidatud põhjustele, miks komisjon seda võimalust isegi ei kaalunud. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee täheldab, et kahe direktiivi ettepaneku osa sätteid kattuvad, kuna need on omavahel tihedalt seotud ja täiendavad teineteist – ühes käsitletakse peamiselt küberturvalisuse aspekte, teises füüsilist julgeolekut. Seetõttu palub ta lihtsustamise ja funktsionaalsuse optimeerimise huvides kaaluda kahe ettepaneku üheks tekstiks ühendamise võimalust. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee nõustub ettepanekuga kaotada algses küberturvalisuse direktiivis kehtestatud eristamine elutähtsate teenuste operaatorite ja digiteenuste osutajate vahel, kuid rõhutab siiski vajadust esitada seoses direktiivi kohaldamisalaga täpsemaid ja selgemaid juhiseid, kuidas tuvastada direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid üksusi. Eelkõige tuleks täpsemalt määrata „elutähtsate“ ja „oluliste“ üksuste eristamise kriteeriumid ja nende täidetavad nõuded, et vältida lahknevaid lähenemisviise riikide tasandil, mis põhjustavad takistusi konkurentsile ning kaupade ja teenuste vabale liikumisele, mis võib kahjustada ettevõtjaid ja häirida kaubandust. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee peab kõnealuses kahes ettepanekus esitatud süsteemi objektiivset keerukust arvestades oluliseks, et komisjon selgitaks täpselt kahe reguleeriva normikogu kohaldamisala, eriti kui sama olukorra või teema reguleerimiseks on kokku lepitud erinevad sätted. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee märgib, et mis tahes õigusnormide selgus on oluline eesmärk lisaks bürokraatia ja killustatuse vähendamisele protsesside, ohutusnõuete ja intsidentidest teatamise kohustuste lihtsustamise kaudu. Ka sel eesmärgil võib kodanike ja ettevõtjate huvides olla asjakohane koondada kaks direktiivi ettepanekut ühte teksti, vältides mõnikord keerulist tõlgendamist ja kohaldamist. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee tunnistab direktiivi ettepanekus rõhutatud olulist rolli, mis on „elutähtsate“ ja „oluliste“ üksuste juhtorganitel, mille liikmed peavad korrapäraselt läbima erikoolitusi, et omandada piisavad teadmised ja oskused eri küberriskide tundmiseks, juhtimiseks ja nende mõju hindamiseks. Sellega seoses leiab komitee, et ettepanekus tuleks määrata kindlaks selliste teadmiste ja oskuste minimaalne sisu, et anda Euroopa tasandil suuniseid selle kohta, milliseid koolitusoskusi peetakse asjakohaseks, ja vältida olukorda, kus eri koolituskursuste sisu on riigiti erinev. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee tunnistab Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti (ENISA) olulist rolli küberturvalisuse üldises institutsioonilises ja operatiivses ülesehituses Euroopa tasandil. Komitee on sellega seoses seisukohal, et lisaks iga kahe aasta tagant koostatavale aruandele küberturvalisuse olukorra kohta liidus peaks kõnealune amet peale sektoripõhiste teadete avaldama veebis korrapäraselt ajakohastatud teavet küberturbeintsidentide kohta, et pakkuda veel ühte kasulikku teabevahendit, mis võimaldaks teise küberturvalisuse direktiiviga hõlmatud üksustel paremini kaitsta oma ettevõtteid. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee nõustub ettepanekuga määrata ENISA ülesandeks luua Euroopa nõrkuste register ja leiab, et teabevahetus kõige olulisemate nõrkuste ja juhtumite kohta tuleb muuta kohustuslikuks, mitte vabatahtlikuks, et teha see kasulikuks vahendiks ka hankijatele Euroopa tasandi hankemenetluste raames, sealhulgas 5G-toodete ja -tehnoloogia kontekstis. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | 16. detsembril 2020. aastal esitati uus ELi küberturvalisuse strateegia koos kahe õigusakti ettepanekuga: teise küberturvalisuse direktiivi (EL) 2016/1148 (1) muutmine ja uus kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet käsitlev direktiiv. Teatise „Euroopa digituleviku kujundamine“ (2), Euroopa taastekava ja ELi julgeolekuliidu strateegia põhielemendiks oleva strateegia eesmärk on tugevdada Euroopa kollektiivset vastupidavusvõimet küberohtude suhtes ning tagada, et kõik kodanikud ja ettevõtjad saaksid kasutada usaldusväärseid ja turvalisi digiteenuseid ja -vahendeid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tuleb ajakohastada ELi tasandil kehtivaid meetmeid, millega kaitstakse kriitilise tähtsusega teenuseid ja taristut küber- ja füüsiliste ohtude eest. Küberturvalisusega seotud riskid arenevad jätkuvalt edasi, kui digiüleminek ja vastastikune ühendatus laieneb. Siit tuleneb vajadus vaadata läbi kehtiv õigusraamistik vastavalt ELi julgeolekustrateegia loogikale, lõpetades online/offline vastanduse ning jäigal lahterdamisel põhineva lähenemisviisi kasutamise. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kahes direktiivi ettepanekus hõlmatakse paljusid sektoreid ning käsitletakse küber- ja kuritegelikest rünnetest, looduskatastroofidest ja muudest õnnetustest tulenevaid praeguseid ja tulevasi riske nii võrgus kui ka sellest väljaspool, võttes õppust ka praegusest pandeemiast, mis on esile toonud selle, kuivõrd on digilahendustest üha enam sõltuvad ühiskonnad ja majandused haavatavad ning puutuvad kokku kasvavate ja kiiresti arenevate küberohtudega, mis mõjutavad ebasoodsalt eriti sotsiaalse tõrjutuse ohus olevaid rühmi, näiteks puuetega inimesi. See on ajendanud ELi tegema ettepaneku sekkumiseks, mille eesmärk on kaitsta ülemaailmset ja avatud küberruumi, kuid mis põhineb kindlatel julgeoleku, tehnoloogilise suveräänsuse ja juhtpositsiooni tagatistel, arendades operatiivseid võimalusi, et tihedama koostöö abil kõiki ohte ennetada, takistada ja neile reageerida, austades samal ajal liikmesriikide riikliku julgeolekuga seotud õigusi. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Ettepanek vaadata läbi küberturvalisuse direktiiv

| 3.1. | Teise küberturvalisuse direktiiviga (EL) 2016/1148, mis on ELi esimene horisontaalne küberturvalisust reguleeriv vahend, kavatseti parandada liidu võrgu- ja infosüsteemide vastupidavust küberriskidele. Hoolimata saavutatud headest tulemustest on algses küberturvalisuse direktiivis siiski ilmnenud teatavad piirangud. COVID-19 kriisi tulemusel kiirenenud ühiskonna digipööre on laiendanud ohtude spektrit, rõhutades meie üha enam vastastikuses sõltuvuses olevate ühiskondade nõrkust oluliste ja ettenägematute riskide ees. On ilmnenud uued probleemid, mis nõuavad asjakohast ja uuenduslikku reageerimist. Sidusrühmadega ellu viidud ulatusliku konsultatsiooni tulemusest ilmnes Euroopa ettevõtjate ebapiisav küberturvalisuse tase, eeskirjade ebajärjekindel kohaldamine riikide poolt eri sektorites ning peamiste ohtude ja probleemide puudulik tundmine. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Teise küberturvalisuse direktiivi ettepanek on tihedalt seotud kahe teise algatusega: ettepanek võtta vastu määrus finantsteenuste digitaalse tegevuskerksuse kohta ja ettepanek võtta vastu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta, millega laiendatakse energeetikat ja transporti käsitleva direktiivi 2008/114/EÜ (3) kohaldamisala uutele sektoritele, keskendudes näiteks tervishoiusektorile ning ravimite uurimis- ja arendustegevusega tegelevatele üksustele. Kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet käsitlevas direktiivis, mille valdkondlik kohaldamisala on oluliste üksuste osas identne teise küberturvalisuse direktiivi omaga (küberturvalisuse direktiivi I lisa), suunatakse tähelepanu füüsiliste varade kaitselt neid haldavate üksuste vastupidavusvõimele ning minnakse piiriülese mõõtmega Euroopa elutähtsa taristu kindlakstegemiselt üle elutähtsa taristu kindlakstegemisele riigi tasandil. Teine küberturvalisuse direktiiv on kooskõlas ka muude kehtivate õigusaktidega ja täiendab neid, nagu Euroopa elektroonilise side seadustik, isikuandmete kaitse üldmäärus ning eIDASe määrus e-identimise ja usaldusteenuste kohta. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kavandatud teise küberturvalisuse direktiivi eesmärk on kooskõlas õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmiga vähendada pädevate asutuste regulatiivset koormust ning avaliku ja erasektori üksuste jaoks nõuete täitmise kulusid ja ajakohastada õigusraamistikku. Lisaks tugevdatakse sellega ettevõtjatele kehtestatud turvanõudeid, käsitletakse tarneahelate turvalisust, ühtlustatakse aruandluskohustusi, kehtestatakse riiklike ametiasutuste jaoks rangemad järelevalvemeetmed ja püütakse ühtlustada liikmesriikide sanktsioonisüsteeme. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Samuti aitab teine küberturvalisuse direktiiv kaasa teabevahetuse ja koostöö suurendamisele küberkriiside ohjamisel riiklikul ja Euroopa tasandil. Algses küberturvalisuse direktiivis sätestatud erinevus elutähtsate teenuste operaatorite ja digiteenuste osutajate vahel on kaotatud. Direktiivi kohaldamisala hõlmab keskmise suurusega ja suurettevõtjaid sektorites, mis on majanduse ja ühiskonna jaoks kriitilise tähtsusega. Need avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused jagunevad „elutähtsateks üksusteks“ ja „olulisteks üksusteks“, mille suhtes kohaldatakse erinevat järelevalvekorda. Riikidele jäetakse aga võimalus hõlmata ka väiksemaid üksusi, millel on kõrge riskiprofiil. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kavandatakse tehisintellekti teel juhitavat uut turbekeskuste võrgustikku ELi tasandil. Need moodustavad tõelise küberturvalisuse kilbi, mis suudab küberründe signaale piisavalt aegsasti tuvastada, et oleks võimalik enne kahju tekkimist sekkuda. Tehisintellekti olulisust küberturvalisuse jaoks on rõhutatud ka 1. märtsil 2021. aastal esitletud USA riikliku tehisintellekti julgeolekukomisjoni (NSCAI) aruandes tehisintellekti kohta. Selle tulemusel on liikmesriikidel ja kriitilise tähtsusega taristu operaatoritel Euroopa turvavõrgustiku raames otsene juurdepääs ohte käsitlevale teabele ohuteadmuse vormis (Threat Intelligence). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komisjon tegeleb ka tarneahelate ja tarnijasuhete turvalisuse küsimusega – liikmesriigid saavad koostöös komisjoni ja ENISAga viia ellu kriitilise tähtsusega tarneahelate kooskõlastatud riskianalüüsi, tuginedes 26. märtsi 2019. aasta soovituses (4) ette nähtud 5G-võrkude suhtes edukalt rakendatud lähenemisviisile. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ettepanekuga tugevdatakse ja ühtlustatakse ettevõtjate turva- ja aruandluskohustusi, kehtestades riskijuhtimisele ühise lähenemisviisi koos minimaalsete rakendatavate turvaelementide loeteluga. Intsidentidest teatamise protsessi, aruannete sisu ja tähtaegade kohta on esitatud täpsemad sätted. Sellega seoses esitatakse ettepanekus kaheastmeline lähenemisviis: ettevõtjatel on esimese kokkuvõtliku aruande esitamiseks 24 tundi, millele peab järgnema lõplik üksikasjalik aruanne ühe kuu jooksul. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nähakse ette, et liikmesriigid määravad kindlaks kriisiohjamise eest vastutavad riiklikud ametiasutused koos konkreetsete kavade ja operatiivkoostöö uue võrgustikuga – Euroopa küberkriisiga tegelevate kontaktasutuste võrgustik (EU–CyCLONe). Tugevdatakse koostöörühma rolli strateegiliste otsuste kehtestamisel ja ELis luuakse tuvastatud nõrkuste register, mida haldab ENISA. Samuti tihendatakse teabevahetust ja koostööd liikmesriikide ametiasutuste vahel, sealhulgas operatiivkoostööd küberkriiside ohjamisel. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Riiklike ametiasutuste jaoks kehtestatakse rangemad järelevalvemeetmed, jõulisemad jõustamisnõuded ja lähtutakse eesmärgist ühtlustada sanktsioonisüsteeme kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Sellega seoses kehtestatakse kavandatavas direktiivis loetelu halduskaristustest, mida kohaldatakse juhul, kui arvutiturbe ja kommunikatsiooni valdkonnas rikutakse riskijuhtimiskohustusi. Nähakse ette sätted selliste füüsiliste isikute vastutuse kohta, kes on direktiivi kohaldamisalasse kuuluvates äriühingutes esindus- või juhtivatel ametikohtadel. Selles mõttes parandatakse ettepanekuga viisi, kuidas EL ennetab ulatuslikke arvutiturbe juhtumeid ja kriise ning reageerib neile, nähes ette selge vastutuse, nõuetekohase planeerimise ja tihedama koostöö ELi tasandil. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Liikmesriikidel on võimalik ühiselt kontrollida ELi eeskirjade rakendamist, samuti peavad nad üksteist abistama piiriüleste probleemide korral, alustama struktureeritumat dialoogi erasektoriga, koordineerima siseturul turustatud tarkvara ja riistvara tuvastatud nõrkuste avalikustamist ning hindama kooskõlastatult uue tehnoloogiaga seotud turvariske ja ohte, nagu tehti 5G puhul. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Ettepanek võtta vastu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta

| 4.1. | EL rajas 2006. aastal elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi ja võttis 2008. aastal vastu direktiivi Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kohta, mida kohaldatakse energia- ja transpordisektoris. Nii Euroopa Komisjoni vastu võetud ELi julgeolekuliidu strateegias aastateks 2020–2025 (5) kui ka hiljuti vastu võetud terrorismivastases tegevuskavas rõhutatakse elutähtsate infrastruktuuride vastupidavuse tagamise olulisust füüsiliste ja digitaalsete riskide korral. Siiski on nii Euroopa elutähtsate infrastruktuuride direktiivi rakendamise 2019. aastal ellu viidud hindamise kui ka käesolevas arvamuses käsitletava ettepaneku mõjuhinnangu tulemused näidanud, et praeguste Euroopa ja riiklike meetmetega ei tagata piisavalt operaatorite suutlikkus praeguste riskidega toime tulla. Sellest tulenesid nõukogu ja parlamendi üleskutsed komisjonile vaadata läbi praegune lähenemisviis elutähtsate infrastruktuuride kaitsmiseks. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komisjoni 24. juulil 2020. aastal vastu võetud ELi julgeolekuliidu strateegias tunnistati füüsilise ja digitaalse taristu kasvavat seost ja vastastikust sõltuvust, rõhutades vajadust sidusama ja ühtsema lähenemise järele Euroopa elutähtsate infrastruktuuride direktiivi ning küberturvalisuse direktiivi vahel. Selles mõttes laiendatakse kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet käsitleva kavandatava direktiiviga (mille objektiivne kohaldamisala on kriitilise tähtsusega üksuste osas sama, mis teisel küberturvalisuse direktiivil) direktiivi 2008/114/EÜ esialgset kohaldamisala, mis piirdus energia- ja transpordivaldkonnaga, järgmistele sektoritele: pangad, finantsturgude taristu, tervishoid, joogivesi, reovesi, digitaristu, avalik haldus ja ruum, sätestades lisaks selge vastutuse, asjakohase kavandamise ja tihedama koostöö. Sellega seoses on vaja luua kõiki riske hõlmav raamistik ja toetada liikmesriike nende püüdlustes tagada, et kriitilise tähtsusega üksused suudaksid intsidente ennetada, neile vastu seista ja nende tagajärgi kõrvaldada, olenemata sellest, kas riskid tulenevad looduslikest ohtudest, õnnetustest, terrorismist, siseohtudest või rahvatervise hädaolukordadest, nagu praegu on toimumas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kõik liikmesriigid peavad võtma vastu riikliku strateegia kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime tagamiseks, korrapäraste riskihindamiste elluviimiseks ja eelneva põhjal kriitilise tähtsusega üksuste tuvastamiseks. Kriitilise tähtsusega üksused peavad omakorda viima ellu riskihindamisi, võtma vastupidavusvõime suurendamiseks asjakohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid ning teatama intsidentidest riiklikele ametiasutustele. Nende üksuste suhtes, kes osutavad teenuseid vähemalt kolmandikule liikmesriikidest või vähemalt kolmandikus neist, kohaldatakse spetsiaalset järelevalvet, mis hõlmab komisjoni korraldatud ja neile suunatud konkreetseid abimissioone. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ettepanekus võtta vastu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta sätestatakse mitmesugune toetus liikmesriikidele ja kriitiliste tähtsusega üksustele, ülevaade riskidest ELi tasandil, parimad tavad ja metoodikad ning koolitus ja harjutused kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime testimiseks. Piiriülese koostöö süsteemis nähakse ette ka sihipärase eksperdirühma, st kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime töörühma loomine, et edendada strateegilist koostööd ja teabevahetust liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Ettepanekud vaadeldava õigusakti ettepaneku muutmiseks

| 5.1. | Komitee tunnustab komisjoni jõupingutusi suurendada avaliku ja erasektori üksuste vastupidavust küber- ja füüsilistest rünnetest tulenevatele ohtudele. See on eriti oluline ja asjakohane COVID-19 pandeemiast tingitud kiiret digiüleminekut arvestades. Samuti nõustub komitee teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“ väljendatud vajadusega, et Euroopa kasutaks digiajastu eeliseid ning tugevdaks kaasaval viisil oma tööstust, pöörates erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ja innovatsioonivõimekust, lähtudes strateegiast, mis põhineb neljal sambal – andmekaitse, põhiõigused, turvalisus ja küberturvalisus, mis on teabe jõule toetuva ühiskonna olulised eeldused. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Arvestades teise küberturvalisuse direktiivi ettepanekule eelnenud mõjuhinnangu ja konsultatsiooni tulemusi ning pidades silmas korduvalt rõhutatud eesmärki vältida riiklikul tasandil vastuvõetud eeskirjade killustatust, nagu soovitati ka 4. oktoobri 2017. aasta teatises küberturvalisuse direktiivi rakendamise kohta (6), märgib komitee, et ei ole esitatud ühtegi põhjust, miks komisjon ei teinud ettepanekut võtta direktiivi asemel vastu määrus, seda võimalust isegi kaalumata. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee täheldab, et kahe direktiivi ettepaneku osa sätteid kattuvad, kuna need on omavahel tihedalt seotud ja täiendavad teineteist – ühes käsitletakse peamiselt küberturvalisuse aspekte, teises füüsilist julgeolekut. Samuti tuleb märkida, et kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet käsitlevas direktiivis osutatud kriitilise tähtsusega üksused hõlmavad samu sektoreid ja langevad kokku teise küberturvalisuse direktiivis (7) osutatud „elutähtsate“ üksustega. Lisaks kohaldatakse kõigi kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet käsitleva direktiiviga hõlmatud kriitilise tähtsusega üksuste suhtes teise küberturvalisuse direktiiviga ettenähtud küberturvalisuse alaseid kohustusi. Kõnealuses kahes ettepanekus nähakse sidususe loomiseks ette mitu nn sillaklauslit: sätted ametiasutuste vahelise tõhustatud koostöö ja järelevalvealase teabe vahetamise kohta, teabe edastamise kohta teise küberturvalisuse direktiiviga seotud ametiasutustele kriitilise tähtsusega üksuste kindlakstegemisest kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet käsitleva direktiivi tähenduses, samuti korrapäraseid, vähemalt kord aastas toimuvaid kohtumisi käsitlevad sätted. Mõlemal ettepanekul on ka sama õiguslik alus – ELi toimimise lepingu artikkel 114, mille eesmärk on tagada siseturu toimimine riiklike eeskirjade ühtlustamise kaudu, nagu seda tõlgendas Euroopa Kohus muu hulgas kohtuasjaga C-58/08 (Vodafone ja teised) seotud otsuses. Seetõttu palub komitee lihtsustamise ja funktsionaalsuse optimeerimise huvides kaaluda kahe ettepaneku üheks tekstiks ühendamise võimalust. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee nõustub ettepanekuga kaotada algses küberturvalisuse direktiivis kehtestatud eristamine elutähtsate teenuste operaatorite ja digiteenuste osutajate vahel, kuid rõhutab siiski vajadust esitada seoses direktiivi kohaldamisalaga täpsemaid ja selgemaid juhiseid, kuidas tuvastada direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid üksusi. Tegelikult viidatakse teises küberturvalisuse direktiivis lisaks I ja II lisas sisalduvatele viidetele ka reale ebaühtlastele kriteeriumidele, mis sisaldavad delikaatseid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid hinnanguid, mida saab riiklikul tasandil erineval viisil rakendada, riskides taastekitada killustatud olukorda, mida kavatseti kõnealuse regulatiivse sekkumisega vältida. Oluline on vältida seda, et ühtlustamata lähenemine riikide tasandil tooks kaasa konkurentsi ning kaupade ja teenuste vaba liikumist pärssivaid takistusi, millega kaasneb oht kahjustada ettevõtjaid ja häirida kaubandust. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Teises küberturvalisuse direktiivis nähakse ette, et sektorites, mida siin vaadeldava ettepaneku kohaselt peetakse elutähtsateks sektoriteks, kehtivad kriitilise tähtsusega operaatorite suhtes ka üldised vastupidavusvõime suurendamise kohustused, pöörates erilist tähelepanu küberriskidele kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet käsitleva direktiivi tähenduses. Viimases osutatakse siiski sõnaselgelt, et seda ei kohaldata teises küberturvalisuse direktiivis hõlmatud küsimuste suhtes. Kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet käsitlevas direktiivis sätestatakse, et kuna küberturvalisust on teises küberturvalisuse direktiivis juba piisavalt käsitletud, tuleks viimasega reguleeritud küsimused kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet käsitleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta, ilma et see piiraks digitaristu sektori üksuste suhtes kohaldatavat erikorda. Samuti märgitakse kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet käsitlevas direktiivis, et digitaristu sektoriga seotud üksuste tegevus tugineb peamiselt võrgu- ja infosüsteemidele ning seega jäävad need teise küberturvalisuse direktiivi kohaldamisalasse; nimetatud direktiivis käsitletakse selliste süsteemide füüsilist turvalisust osana nende küberturvalisusega seotud riskijuhtimis- ja teatamiskohustustest. Samal ajal osutatakse kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet käsitlevas direktiivis, et ei ole välistatud, et nende suhtes võivad kehtida sama õigusakti sätted. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Seetõttu peab komitee selles keerulises raamistikus oluliseks, et komisjon selgitaks täpselt kahe reguleeriva normikogu kohaldamisala, eelkõige juhul, kui sätetega reguleeritakse sama olukorda või sama teemat. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Mis tahes õigusnormide selgus ja eriti selliste oma, mis on üha enam esitatud laiaulatuslike ja liigendatud tekstidena nagu kõnealusel juhul, peab olema igal tasandil oluline eesmärk lisaks bürokraatia ja killustatuse vähendamisele protsesside, ohutusnõuete ja intsidentidest teatamise kohustuste lihtsustamise kaudu. Samuti on vaja vältida seda, et konkreetsete ülesannete eest vastutavate organite üha suurem arv kahjustaks nende pädevusalade selget kindlaksmääramist, jättes taotletavad eesmärgid saavutamata. Ka sel põhjusel võib kodanike ja ettevõtjate huvides olla asjakohane koondada kaks direktiivi ettepanekut ühte teksti, vältides mõnikord keerulist tõlgendamist ja kohaldamist. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Mitmel juhul viidatakse teises küberturvalisuse direktiivis muude õigusaktide sätetele, näiteks direktiivile (EL) 2018/1972 (8), millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik ja mille kohaldamist reguleeritakse erikriteeriumiga. Selle direktiivi mõned sätted tunnistatakse sõnaselgelt kehtetuks (artiklid 40 ja 41), teisi tuleb kohaldada eespool nimetatud põhimõtte alusel, ilma et sellega seoses selgitusi esitataks. Sellega seoses loodab komitee, et mis tahes kahtlused hajutatakse, et vältida tõlgendamisprobleeme. Seoses karistussüsteemiga toetab komitee ka komisjoni eesmärki ühtlustada riskijuhtimisnõuete täitmata jätmise korral kehtestatavate karistuste süsteemi, taotledes paremat teabevahetust ja koostööd ELi tasandil. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Komitee tunnistab direktiivi ettepanekus rõhutatud „elutähtsate“ ja „oluliste“ üksuste juhtorganite olulist rolli küberturvalisuse strateegias ja riskijuhtimises, kuna nad peavad riskijuhtimismeetmed heaks kiitma, teostama järelevalvet nende rakendamise üle ja reageerima mis tahes rikkumistele. Sellega seoses eeldatakse, et kõnealuste organite liikmed peavad korrapäraselt läbima erikoolitusi, et omandada piisavad teadmised ja oskused eri küberriskide äratundmiseks, juhtimiseks ja nende mõju hindamiseks. Sellegipoolest leiab komitee, et ettepanekus tuleks määrata kindlaks selliste teadmiste ja oskuste sisu, et anda Euroopa tasandil suuniseid selle kohta, milliseid koolitusoskusi peetakse asjakohaseks, et vastata ettepanekus sätestatud nõuetele, vältimaks olukorda, kus eri koolituskursuste nõuded ja sisu on riigiti erinevad. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Komitee tunnistab Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti (ENISA) olulist rolli küberturvalisuse üldises institutsioonilises ja operatiivses ülesehituses Euroopa tasandil. Sellega seoses leiab komitee, et lisaks aruandele küberturvalisuse olukorra kohta liidus peaks kõnealune amet avaldama veebis ajakohastatud teavet küberturbeintsidentide kohta ja sektoripõhiseid teateid, et pakkuda kasulikku teabevahendit, mis võimaldaks teise küberturvalisuse direktiiviga hõlmatud üksustel paremini kaitsta oma ettevõtteid. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Komitee nõustub, et juurdepääs korrektsele ja õigeaegsele teabele IKT-tooteid ja teenuseid mõjutavate nõrkuste kohta aitab küberturvalisuse alast riskijuhtimist tõhustada. Seega kujutavad nõrkuste kohta avalikult kättesaadava teabe allikad olulist vahendit riiklike pädevate asutuste ja küberturbe intsidentide lahendamise üksuste, ettevõtjate ja kasutajate jaoks. Sel põhjusel nõustub komitee ettepanekuga määrata ENISA ülesandeks luua Euroopa nõrkuste register, kuhu elutähtsad ja olulised üksused ning nende tarnijad saaksid teavet edastada, et kasutajad saaksid võtta asjakohaseid leevendusmeetmeid. Komitee leiab aga, et teabevahetus kõige olulisemate nõrkuste ja intsidentide kohta tuleb muuta kohustuslikuks, mitte vabatahtlikuks, et teha see kasulikuks vahendiks ka hankijatele Euroopa tasandi mitmesuguste hankemenetluste raames, sealhulgas 5G-toodete ja -tehnoloogia kontekstis. Sel juhul sisaldaks kõnealune register pakkumuste hindamisel kasutatavaid elemente, et kontrollida nende kvaliteeti ning Euroopa ja kolmandate riikide töövõtjate usaldusväärsust seoses pakkumusega hõlmatud toodete ja teenuste ohutusega ja kooskõlas 5G-võrkude küberturvalisust käsitlevas 26. märtsi 2019. aasta soovituses märgituga. Samuti tuleks registriga seoses tagada, et selles sisalduv teave tehakse kättesaadavaks viisil, millega välditakse mis tahes alusel diskrimineerimist. |
| --- | --- |

5.11.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT L 194, 19.7.2016, lk 1.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  ELT L 345, 23.12.2008, lk 75.

3

(4)  ELT L 88, 29.3.2019, lk 42.

4

(5)  COM(2020) 605 final.

5

(6)  COM(2017) 476 final.

6

(7)  I lisa (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).

7

(8)  ELT L 321, 17.12.2018, lk 36.

8

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/176 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/176

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks““

(COM(2020) 784 final)

(2021/C 286/29)

| Raportöör: | Elena-Alexandra CALISTRU |
| --- | --- |

Raportöör:

Elena-Alexandra CALISTRU

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 14.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 241/1/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 24.2.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

14.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

241/1/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt komisjoni tegevuskava ja eri vahendite kaudu tehtud jõupingutuste üle vaba, mitmekesise ja dünaamilise keskkonna loomiseks meediaturul ning märgib rahuloluga, et seda turgu peetakse väga oluliseks avatud ja demokraatliku ühiskonna tugevdamisel ja Euroopa kultuurilise mitmekesisuse stimuleerimisel. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee pooldab tõdemust, et pandeemia on mõjutanud kultuuri- ja loomeökosüsteemi, mis hõlmab uudismeedia- ja audiovisuaalsektorit, ning seetõttu on tarvis koheselt sekkuda. Sektori majanduslik taastumine ja konkurentsivõime on elujõulise, sõltumatu ja mitmekesise meediakeskkonna eeltingimused, mis omakorda on meie demokraatia jaoks ülioluline. Komitee toetab rõhuasetust asjaolule, et meediaettevõtted on nii majandussektor kui ka avalik hüve, mis on inimestele täpse teabe edastamise ja demokraatia nõuetekohase toimimise jaoks üliolulised. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Viimase aja põhisuundumused ja COVID-19 kriis võivad juhul, kui poliitilisel tasandil jõuliselt ja rahalise toetusega ei reageerita, kahjustada Euroopa meediasektori vastupanuvõimet ja selle demokraatlikku rolli. Komitee jagab komisjoni muret, et see võib nõrgestada Euroopa kultuurilist mitmekesisust ja meedia pluralismi, ning toetab komisjoni pühendumust meetmetele, mida tuleb rakendada tihedas koostöös liikmesriikide, Euroopa Parlamendi, meediasektori ja kõikide sidusrühmadega. Sellele vaatamata juhib komitee tähelepanu asjaolule, et on äärmiselt oluline, et liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et võimalikud meetmed saaks reaalselt rakendatud, tehes koostööd meedia ja demokraatia tugevdamise nimel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee on positiivselt häälestatud teatise kolme eesmärgi suhtes: kiirendada meediasektori taastumist ja ümberkujundamist ning suurendada selle vastupanuvõimet. Meetmeid on tarvis audiovisuaal- kui ka uudismeediasektori struktuuriliste probleemide lahendamiseks ja soodsa keskkonna edendamiseks, kus meedia ja kodanikuühiskond saaksid osaleda avatud arutelus, milles puudub pahatahtlik sekkumine ja desinformatsioon. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee soovib, et kava oleks rohkem seotud sektori sotsiaalse tegelikkuse ja eripäradega. Eelkõige tuleks meetmetes arvestada konkreetsete liikmesriikide vahelisi meedia- ja audiovisuaalsektori maastiku tegelikke erinevusi ning kohaliku ja riikliku meediasektori suutlikkuse ja vajaduste erisusi liikmesriikide siseselt. Rahastamisvahendid peaksid olema läbipaistvad, kättesaadavad ja kaasavad kõikide osalejate jaoks, kes tagavad Euroopa meedia- ja audiovisuaalsektori mitmekesisuse, sealhulgas tagades suurema toetuse kohalikule meediasektori idufirmadele. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee nõuab, et sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond kaasatakse kodanike mõjuvõimu suurendamise meetmete rakendamisse, tunnistades nende rolli demokraatia väärtuste edendamisel, meediavabaduse tugevdamisel ja desinformatsiooni vastu võitlemisel meediapädevuse kaudu. Kava õnnestumiseks peab see suutma kaasata kõik asjaomased sidusrühmad, kelle eesmärk on tunnustada meedia tähtsust Euroopa demokraatlike väärtuste jaoks ning varustada oma kodanikke oskustega, et ära tunda ja tarbida teavet ja audiovisuaalset kultuuri, mis on selliste väärtuste arendamise jaoks oluline. Meediapädevuse edendamiseks võiks kasutada korrapäraseid aruandeid, nagu tehakse näiteks desinformatsiooni levitamise kampaaniate vastu võitlemise teemal. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Komisjoni teatise kokkuvõte

| 2.1. | Komisjoni teatises keskendutakse uudismeediasektorile (sealhulgas trüki- ja veebiajakirjandus, raadio ja audiovisuaalteenused) ning audiovisuaalsele kultuurisektorile, eelkõige kino, televisioon, raadio ja voogedastus, samuti videomängudele ja uuenduslikele formaatidele, nagu virtuaalreaalsuse kogemustele. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Teatises esitab komisjon raamdokumendi ja tegevuskava, milles on kavandatud mitmeid algatusi, mis aitavad kaasa Euroopa uudismeedia- ja audiovisuaalsektori taastumisele ja ümberkujundamisele. Need COVID-19 kriisist negatiivselt mõjutatud sektorid on demokraatia, kultuurilise mitmekesisuse ja Euroopa digitaalse autonoomia jaoks üliolulised. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Samal ajal on Euroopa uudismeedia- ja audiovisuaalsektor olnud COVID-19 pandeemia ajal inimeste teavitamisel ja neile meelelahutuse pakkumisel äärmiselt olulised. Nõudlus faktikontrolli läbinud teabe ja uudiste järele on märkimisväärselt suurenenud, samal ajal kui filmid, seriaalid ja videomängud on liikumispiirangute kuudel olnud peamised kultuuritarbimise allikad. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Teatises keskendutakse kolmele teemale:






  a) | taastumine: mida kavatseb komisjon teha, et aidata audiovisuaal- ja meediaettevõtetel praeguse kriisiga toime tulla ning pakkuda likviidsust ja rahalist toetust; |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

taastumine: mida kavatseb komisjon teha, et aidata audiovisuaal- ja meediaettevõtetel praeguse kriisiga toime tulla ning pakkuda likviidsust ja rahalist toetust;

| b) | ümberkujundamine: struktuursete probleemide lahendamine, aidates sektoril toime tulla kliimamuutuste ja digiteerimisega seotud kaksiküleminekuga halastamatu ülemaailmse konkurentsi olukorras; |
| --- | --- |

b)

ümberkujundamine: struktuursete probleemide lahendamine, aidates sektoril toime tulla kliimamuutuste ja digiteerimisega seotud kaksiküleminekuga halastamatu ülemaailmse konkurentsi olukorras;

| c) | võimaldamine ja võimestamine: selliste tingimuste loomine, mis võimaldavad sektoris rohkem uuendusi teha, tagades samal ajal tõeliselt võrdsed tingimused, ning kodanike võimestamine, et neil oleks kergem sisule juurde pääseda ja teadlikke otsuseid teha. |
| --- | --- |

c)

võimaldamine ja võimestamine: selliste tingimuste loomine, mis võimaldavad sektoris rohkem uuendusi teha, tagades samal ajal tõeliselt võrdsed tingimused, ning kodanike võimestamine, et neil oleks kergem sisule juurde pääseda ja teadlikke otsuseid teha.

| 2.5. | Tegevuskava moodustab osa komisjoni laiematest jõupingutustest töötada välja rida algatusi, mis aitavad kujundada Euroopa digitulevikku, ning see kuulub algatuste hulka, mis moodustavad avatud, demokraatliku ja kestliku ühiskonna samba. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Teatis täiendab ka Euroopa demokraatia tegevuskava ning see põhineb raamistikul, mis loodi hiljuti läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ja autoriõiguse reformiga. Samuti tuleb seda käsitleda osana eeskirjadest, mis on sätestatud digiteenuste õigusaktis ja digiturgude õigusaktis. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee pooldab terviklikku lähenemisviisi meetmetele, mida on vaja võtta ajakirjanikele parema keskkonna tagamise ja meediapädevuse edendamise jaoks. Seetõttu tuleks selgemalt sõnastada, kuidas teatis täiendab Euroopa demokraatia tegevuskava, sealhulgas seoses rahalise toetuse eraldamisega. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Asjaomased dokumendid tuleks hoolikalt ja põhjalikult omavahel siduda, sealhulgas täpsemalt ära märkides meetmed, mis on sätestatud komisjoni ettepanekutes digiteenuste õigusakti, digiturgude õigusakti ja Euroopa tarbijakaitse tegevuskava kohta, sest meedia tegevuskavas on rõhuasetus pandud digiülemineku mõjule, sealhulgas Euroopa meedia konkurentsivõime tõstmisele (1). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee toetab konkreetset struktuuri ja käegakatsutavaid vahendeid ning on seisukohal, et need võivad tagada viivitamatu reageerimise kriisijärgse taastumise vajadusele, hõlbustades ja laiendades juurdepääsu rahastamisele, ning pikemas perspektiivis reageerimise rõhuasetusega üleminekule rohe- ja digipöörde investeeringute stimuleerimise kaudu. Selleks tuleb võimaldada soodsat keskkonda, et meedia saaks proovida uusi rahastamismudeleid. Ilma rahaliste vahenditeta, mis võimaldavad katse-eksituse meetodil põhinevat lähenemisviisi, on selles valdkonnas innovatsioon raskendatud. Hetkel puuduvad standardmudelid, mida saaks kasutusele võtta, on olemas vaid üksikud edulood konkreetsetelt meediaettevõtetelt, kellel on õnnestunud end kestlikuks kujundada. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Seoses uudismeediasektoriga märgib komitee, et tegevuskava hõlmab meetmeid digiturust tulenevate probleemide lahendamiseks, kus põhiosa reklaamitulust suunatakse globaalsetele digiplatvormidele. Kavandatud finantsmehhanismid on mitmekesisemad kui kunagi varem, kuid siiski kaasneb oht seoses kõigile sobiva lähenemisviisiga, mis võib põhjustada lahkarvamusi liikmesriikide vahel ja veelgi enam liikmesriikide endi sees, st riikliku ja kohaliku tasandi vahel. Arvesse tuleb võtta kohaliku uudismeediasektori ebaühtlast suutlikkust keerukatele rahastamisvahenditele juurdepääsul. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et killustatuse ohu kõrvaldamiseks tuleb võtta meetmeid (2). Audiovisuaalsektori peamised meetmed on suunatud sellisele probleemile, mis ei tulene mitte üksnes veebiplatvormide survest, vaid ka asjaolust, et sektoris keskendutakse peaaegu täiel määral riigi kasutajaskonnale. Otsustavaid meetmeid on vaja selleks, et võimaldada Euroopa osalejatel investeerida sisusse, talentidesse, reklaami, levitamisse, innovatsiooni ja tehnoloogiasse kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kodanikuühiskonda esindava koguna on komitee mitmel korral (3) juhtinud tähelepanu sellele, et Euroopa digitulevik põhineb inimkesksel lähenemisviisil, kuid tähtsal kohal on ka kriitiline mõtlemine ja meediapädevus (4). Komitee rõhutab veel kord, et meediasektori digipööre ei ole võimalik enne, kui üldsus on selleks valmis, ja selleks on tingimata tarvis meediapädevuse ja kodanikuhariduse edendamise meetmeid. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Lisaks soovib komitee rõhutada, et kaasamine ja juurdepääsetavus on olulised tegurid, mida tuleb strateegia kõigis aspektides silmas pidada: alates sätetest rahaliste vahendite saamiseks, tehnilistest lahendustest nende taotlemise ja meedia andmeruumi tarvis kuni audiovisuaalse sisu kättesaadavuse ja hariduse platvormideni, mõjuvõimu suurendamiseni ja Euroopa meediaturu toimimiseni. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Taastumist toetavad meetmed hõlmavad rahastamisprogramme, millel on otsene mõju meediale, kuid üksnes vähesed sellistest rahastamismehhanismidest on stabiilsed, prognoositavad ja kättesaadavad kogu tegevuskava kehtivusaja jooksul. Kavandatavaid meetmeid tuleb kohandada, et tagada selliste prioriteetide jaoks oluline rahastamine, mis ületavad ajutiselt kättesaadavaid või liikmesriikide otsustusõigusest tulenevaid rahalisi vahendeid. Näiteks programmiga „Loov Euroopa“, mis on kättesaadav kogu mitmeaastase finantsraamistiku kehtivuse ajal, on esimest korda hõlmatud meediavabadusele, meedia pluralismile, ajakirjandusele ja meediapädevusele suunatud meetmed. Muud kavandatud rahastamisallikad on siiski ajutised (näiteks TERA) või mille suhtes liikmesriigid saavad otsustada nende mittekasutamise üle (struktuurifondid). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 1. meede võimaldab lihtsamat juurdepääsu ELi toetusele interaktiivse vahendi abil, milles esitatakse suunised, kuidas taotleda asjakohast ELi toetust 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kaudu. See on suurepärane idee, mis muudab teabe leidmise lihtsamaks ja optimeerib meedia rahastamise protsesse. Sellega peab aga kaasnema mehhanism, mis võimaldab liikmesriikidel teavet reaalajas edastada, et portaalil oleks õigel ajal olemas vajalik teave, kui see on just asjakohane. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | 2. meede hõlmab algatust MEDIA INVEST, mille eesmärk on suurendada investeeringuid audiovisuaalsektorisse. See on sihtotstarbeline omakapitaliinvesteeringute platvorm Euroopa audiovisuaaltoodete tootmise ja levitamise strateegiate edendamiseks. Komitee on seisukohal, et investeeringuid tuleb märkimisväärselt suurendada ja et selliste investeeringute puhul tuleb pöörata rohkem tähelepanuga innovatsioonile, kui eesmärkide hulka kuulub ka Euroopa audiovisuaalettevõtete konkurentsivõime suurendamine üha agressiivsemal maailmaturul. Lisaks soovitab komitee COVID-19 kriisi kontekstis luua audiovisuaalteoste tootmiseks Euroopa kindlustusfondi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | 3. meede hõlmab algatust NEWS, mis on mõeldud uudismeediasektori meetmete koondamiseks ja toetamiseks. Samuti on märkimisväärne asjaolu, et on olemas lai valik vahendeid. Siiski on oluline arvestada, et need toetusmehhanismid peaksid arvesse võtma sektori eripärasid, pakkudes võimalusi nii meediasektori idufirmadele (olenemata nende õiguslikust seisundist) kui ka vabakutselistele ajakirjanikele. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Rohkem tuleb toetada kohalikku meediasektorit ja selle sektori idufirmasid, kellel puudub suutlikkus sellist rahastamist taotleda, vahendite kaudu, millele on väikestel sõltumatutel meediaettevõtetel, kellel on kõige rohkem probleeme rahaliste vahenditega, lihtne juurde pääseda. Rahastamise suunamine kutseliitude kaudu võib aidata väikestel meediaettevõtetel vajalikule toetusele juurde pääseda. Mõne liikmesriigi meediaturg, eelkõige kohalik turg, on nõrk ja haavatav ning seetõttu ei pruugi investorid selles võimalusi näha. Seepärast tuleb leida lahendused, mis võimaldavad kohalikel meediaettevõtetel mitmekesistada oma tuluvooge ja tugevdada oma turupositsiooni, ilma et nad sõltuksid välisinvestoritest, kes võivad kõrvale jätta sellistele väheväärtuslikele turgudele investeerimisega seotud võimaliku kasumlikkuse. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Rahaliste toetusmehhanismidega peavad kaasnema Euroopa demokraatia tegevuskavas sätestatud meetmed, et tagada nende järjepidevus demokraatia väärtuste edendamisel, meediavabaduse tugevdamisel ja desinformatsiooni vastu võitlemisel. Samal eesmärgil rõhutab komitee, kiites heaks rahastamisvahendite mitmekesisuse ja uuenduslikkuse, vajadust tagada riiklike ja erainvesteeringute, fondide, sihtasutuste ja muude meediaomandit hõlmavate üksuste läbipaistvus ning tagada, et need ei soodustaks liigset koondatust ja et sellega ei kaasneks mis tahes konkreetseid poliitilisi ja ideoloogilisi nõudmisi. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | 4. meetmes tutvustatakse meetmeid, mis keskenduvad sektori ümberkujundamisele, mis toetavad innovatsiooni Euroopa meedia andmeruumi kaudu ja soodustavad uusi ärimudeleid. Nagu varasemates arvamustes (5) väljendatud, nõustub komitee, et tarvis on luua tõeliselt ühtne Euroopa andmeturg, mis oleks Euroopa normidel ja väärtustel põhinev Euroopa andmeruum, sealhulgas meediasektori jaoks. Meetmed peavad võimaldama toetada vajadust suurendada sektori suutlikkust minna üle üha andmepõhisemale meediamudelile, sest kogu sektoris on sellest aspektist tulenevalt suuri erinevusi. Komitee väljendab siiski muret vajaduse üle tagada sellise Euroopa turu jaoks andmeid esitavate kasutajate õigused, rõhutades samal ajal vajadust tulenevalt Euroopa mitmesuguste tarbijaorganisatsioonide väidetest, et kasutajad saaksid oma andmete kasutamise lubamise eest õiglast hüvitist. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Muud selles raamistikus kavandatud meetmed on kooskõlas jõupingutustega digi- ja majanduspöörde saavutamiseks ning neid tuleks käsitleda sellistes valdkondades võetavate meetmete laiemas kontekstis. 5. meetmega püütakse edendada Euroopa virtuaal- ja liitreaalsuse sektori koalitsiooni ning 6. meetme eesmärk on edendatakse üleminekut kliimaneutraalsele audiovisuaalsektorile parimate tavade süsteemse vahetamise kaudu. Komitee juhib tähelepanu vajadusele investeerida kutsealasesse koolitusse (6) ja tugevdada sektorit, et tagada oskuste kohandamine selliste oluliste aspektidega. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Võimaldamise ja võimestamisega seotud meetmed rõhutavad vajadust seada Euroopa kodanikud digikümnendi keskmesse. 7. meetmega püütakse saavutada audiovisuaalsisu ulatuslikum kättesaadavus kogu Euroopa Liidus, käivitades dialoogi audiovisuaalsektori ja kodanikuühiskonnaga, et leppida kokku aspektides, kuidas täiustada audiovisuaalsisule juurdepääsu ja selle kättesaadavust piiriüleselt Euroopa Liidus ning kaotada geograafilised piirangud juurdepääsul digisisule geoblokeerimise kaudu. Komitee tervitab dialoogi käivitamist. Selles tuleb arvesse võtta autoriõiguse vajalikku kaitset ja audiovisuaaltööstuse rahastamispiiranguid. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee toetab 8. meedet, mille eesmärk on arendada Euroopa meediatalente koolituse, mentorluse ja innovatsiooni toetamise teel. Siiski juhib komitee tähelepanu sektori sidusrühmade eri vormidele (füüsilisest isikust ettevõtjad, kolmas sektor) ja vajadusele tagada neile kõigile juurdepääs mehhanismidele. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | 9. meetmes keskendutakse kodanike võimestamisele. Arvestades meediapädevuse tähtsust nii üksikisikute kui ka demokraatia jaoks, tuleks seda teemat käsitleda prioriteedina. Eelkõige tuleb välja töötada vahendid desinformatsiooni ja väärinformatsiooni murettekitavalt suurenenud leviku vastu võitlemiseks. Samuti on ülitähtis tagada asjakohastes dokumentides ja kavades (7) sätestatud meetmete järjepidevus, eelkõige seetõttu, et kõnealused sektorid on uued ja hõlmavad väga palju teavet ning et liikmesriigid vajavad selgeid suuniseid ja järjepidevaid menetlusi. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | 10. meetmes avatakse arutelu Euroopa meediaturu toimimise tagamise üle, tugevdades Euroopa meediasektori regulaatorasutuste vahelist koostööraamistikku audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühmas. Komitee väärtustab poliitikakujundajate kaasamise tähtsust liikmesriikide tasandil, eelkõige audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi jõustamise kontekstis, ning toetab sarnast lähenemisviisi kõikide kavas loetletud meetmete jaoks, et neist moodustuks sektori tõeline tegevuskava. |
| --- | --- |

4.12.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE3902&from=ET

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016AE4519&from=ET

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=ET

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE6302&from=ET

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=ET.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017AE1813&from=ET.

6

(7)  Sealhulgas Euroopa demokraatia tegevuskava, väärinfovastane tegevuskava ja digiõppe tegevuskava.

7

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/181 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/181

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas““

(COM(2020) 667 final)

(2021/C 286/30)

| Raportöör: | Maria NIKOLOPOULOU |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | John COMER |

Raportöör:

Maria NIKOLOPOULOU

Kaasraportöör:

John COMER

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 28.10.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 15.4.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 242/1/7 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 28.10.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

15.4.2021

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

242/1/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni eesmärki liikuda mürgivaba keskkonna suunas ja tagada kemikaalide tootmine viisil, mis maksimeerib nende panust ühiskonda ja vähendab keskkonnamõju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Määratleda tuleb, millised kemikaalide kasutusviisid on olulised ning vaja on selgelt piiritletud metoodikat selle kohta, kuidas kavandada kemikaale ohutuks ja keskkonnasäästlikuks. Selles kontekstis rõhutame, et probleemsed ained tuleb kindlaks määrata, neid tuleb hinnata ja klassifitseerida kõige põhjalikumal, üheselt arusaadavamal ja lihtsustatumal viisil, et tööstussektoril oleks võimalik kohaneda. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee tunnustab komisjoni seisukohta, et EL peaks olema ohutute ja keskkonnasäästlike kemikaalide tootmisel ja kasutamisel üleilmne liider, ning rõhutab, kui tähtis on luua ettevõtete jaoks rahvusvaheliste kaubanduskokkulepete kaudu võrdsed tingimused ning välja töötada meetmed, et tagada õiglane üleminek kõigile ELi kodanikele. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Strateegia õnnestumiseks on vaja inimeste ja tööstussektori osalemist, samuti uuenduslikke mõtteviise ühes läbipaistva ja kaasava otsustusprotsessiga. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Strateegia eesmärk on laiendada riskijuhtimise üldist lähenemisviisi ohtlikke kemikaale, nagu kantserogeenseid, mutageenseid või endokriinfunktsiooni kahjustavaid aineid, sisaldavatele tarbekaupadele. Tööstussektori kohanemise hõlbustamiseks tuleb siiski tagada tasakaal üldiste ja konkreetsete riskihindamiste vahel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee nõuab, et nõuetekohane ja järjepidev märgistamine oleks kohustuslik, jõustades seda kogu tarneahelas, sealhulgas nanomaterjale sisaldavate toodete puhul. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee peab rõõmustavaks jõupingutusi tugevdada ELi strateegilist autonoomiat, eriti tervishoius kasutatavate kemikaalide valdkonnas, ning soovib näha samaväärseid jõupingutusi ka teistes sektorites. Komitee kutsub üles kaaluma ELi tööstuspoliitika läbivaatamist, et paigutada ümber osa põhiliste kemikaalide tootmisest liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee rõhutab, kuivõrd oluline on lahendada kemikaalide andmete vähese kättesaadavuse probleem, et suurendada innovatsiooni ja tarbijate usaldust ning teha nõuetekohaseid mõjuhindamisi. Uurimistulemuste saamise jaoks on ülioluline saada juurdepääs usaldusväärsetele andmebaasidele, et vaadata üle andmetele juurdepääsu piiravad tööstusomandiõigused ja patendid ning tugevdada põhimõtet „puuduvad andmed, puudub turg“. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on seisukohal, et keemiliste segude käsitlemine on tarvilik edusamm kemikaalide riskihindamisel. Tegelike teadmistelünkade täitmiseks ning keemiliste segude hindamise ja käitlemise edendamiseks on aga väga vaja rohkem teadus- ja arendustegevust. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Komisjoni ettepanek

| 2.1. | See strateegia on võimalus viia kemikaalide ühiskondlik väärtus vastavusse inimeste tervise ja meie planeedi taluvuspiiridega, vastates ELi kodanike õigustatud lootusele kõrgetasemelisele kaitsele ohtlike kemikaalide eest ning edendada ELi tööstussektori üleilmset liidrirolli ohutute ja keskkonnasäästlike kemikaalide tootja ja kasutajana. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mürgivaba keskkonna saavutamiseks kehtestatakse kemikaalide käitlemiseks uus hierarhia, mille eesmärk on muu hulgas tagada, et kasutatakse ohutuid ja keskkonnasäästlikke kemikaale, minimeeritakse või asendatakse inimeste tervisele ja keskkonnale kroonilist mõju avaldavate probleemsete ainete kasutamist, ning lõpetatakse järk-järgult eelkõige tarbekaupades nende kõige kahjulikumate kemikaalide kasutamine, mis ei ole ühiskondlikust seisukohast olulised.

  Joonis


  Mürgivaba keskkonna saavutamise hierarhia – uus hierarhia kemikaalide käitlemisel |
| --- | --- |

2.2.

Joonis

Mürgivaba keskkonna saavutamise hierarhia – uus hierarhia kemikaalide käitlemisel

Image 1

2.3.   Strateegias keskendutakse viiele põhieesmärgile.

| 2.3.1. | ELi ohutute ja keskkonnasäästlike kemikaalidega seotud innovatsioon. Kavandatud meetmetega tehakse muu hulgas järgmist: töötatakse välja kemikaalide ohutuks ja keskkonnasäästlikuks kavandamist käsitlevad ELi kriteeriumid, kehtestatakse õigusnõuded probleemsete ainete sisaldusele toodetes kestlike toodete algatuse raames ning muudetakse tööstusheiteid käsitlevaid ELi õigusakte, et edendada ohutumate kemikaalide kasutamist ELi tööstuses. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Tugevam ELi õigusraamistik pakiliste keskkonna- ja terviseprobleemide lahendamiseks. Kavandatud meetmed on mõeldud tarbijate ja töötajate kaitsmiseks, et vältida kõigis tarbekaupades, näiteks toiduga kokku puutuvates materjalides, mänguasjades, lapsehooldusvahendites, kosmeetikatoodetes, detergentides, mööblis ja tekstiilis, leiduvate kõige kahjulikumate kemikaalide kasutust. Eritähelepanu pööratakse kemikaalidele, mis võivad põhjustada vähktõbe, geenimutatsioone, mõjutada reproduktiiv- või endokriinsüsteemi või on püsivad ja bioakumuleeruvad. Seda lähenemisviisi kohaldatakse kemikaalidele, mis mõjutavad immuun- ja närvisüsteemi või hingamiselundkonda, ning kemikaalidele, mis on mürgised mõnele konkreetsele elundile. Seni, kuni üldine lähenemisviis riskijuhtimisele ei ole paigas, seatakse kõiki eespool loetletud ohte sisaldavad ained piirangute alusel tähtsuse järjekorda kõigi kasutusalade puhul ja rühmitamise teel, selle asemel et nende kasutust ükshaaval reguleerida. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Õigusraamistiku täiustamiseks on vaja meetmete lihtsustamist ja konsolideerimist. Ettepanek hõlmab põhimõtte „üks aine, üks hindamine“ kehtestamist, et koordineerida kemikaalidega seotud ohtude ja riskide hindamist kemikaale käsitlevates õigusaktides tugevdada Euroopa Kemikaaliameti juhtimist ja suurendada selle rahastamismudeli kestlikkust. Lisaks pakutakse strateegias välja REACH-määruse (kemikaalide registreerimise, hindamise, autoriseerimise ja piiramise määrus) ja CLP-määruse (klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitlev määrus) sihipärased muudatused, mis tuleb kõik ellu viia kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega ning nende suhtes tuleb vajaduse korral rakendada hindamisi ja mõjuhinnanguid. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Kemikaalide kohta põhjaliku teadmusbaasi rajamine. Töötatakse välja ELi varajase hoiatamise ja meetmete süsteem kemikaalide jaoks tagamaks, et ELi poliitikas käsitletakse tekkivaid kemikaalidest tulenevaid riske niipea, kui need seire ja teadusuuringute käigus kindlaks tehakse, ning töötatakse välja näitajate raamistik keemilise saaste põhjuste ja mõju seire tegemiseks ning kemikaale käsitlevate õigusaktide tõhususe mõõtmiseks. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Üleilmse eeskuju näitamine kemikaalide keskkonnahoidlikus käitlemises. Nende meetmete eesmärk on toetada kolmandate riikide kemikaalide hindamise ja käitlemise suutlikkuse suurendamist tagamaks, et ELis keelatud ohtlikke kemikaale ei toodeta ekspordiks. |
| --- | --- |

2.3.5.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Viimase 50 aasta jooksul on kemikaalid saanud osaks meie eluviisist, andes soodsa panuse meie kultuuri ja kogu selle kasvava elanikkonnaga ühiskonna arengusse. Samal ajal võib kemikaalidel, nii sünteetilistel kui ka looduslikel, olla ohtlikke omadusi, mis kahjustavad inimeste tervist ja keskkonda.
  Vaatamata sellele sõltub inimkond neist üha enam. ÜRO andmetel kasvab kemikaalide tootmine aastatel 1990–2030 seitse korda kiiremini kui kogu maailma rahvastik. |
| --- | --- |

3.1.

Vaatamata sellele sõltub inimkond neist üha enam. ÜRO andmetel kasvab kemikaalide tootmine aastatel 1990–2030 seitse korda kiiremini kui kogu maailma rahvastik.

| 3.2. | Me kõik peaksime toetama sellist kiiduväärt mürgivaba keskkonna eesmärki ja olenemata sellest, kui raske on seda saavutada, puudub vabandus selle eesmärgi poole pürgimisest loobumiseks. Komitee pooldab komisjoni kavatsust luua sel eesmärgil kõigi sidusrühmadega kõrgetasemeline ümarlaud. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Suures koguses ohtlikke kemikaale lekib keskkonda pidevalt paljudest allikatest, näiteks puhastatud või puhastamata olme- ja tööstusreovee ärajuhtimine, prügilad, jäätmete põletamine ja tootmisprotsessid, ning need võivad levida õhu, pinnase ja vee kaudu, põhjustades ulatuslikku kahju (1). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Keemiline saastatus toob kaasa palju järelmõjuga seotud küsimusi. Näiteks levivad polübroomitud difenüüleetrid ja muud leegiaeglustid kergelt toodetest, kuhu neid lisatakse, näiteks vahtpolüuretaani kaudu, ning saastavad seejärel õhku ja tolmu. Kuigi paljud kahjulikud polübroomitud difenüüleetrid on keelatud, jäävad need püsivuse ja laialdase kasutamise tõttu keskkonda. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Selliste ohtlike kemikaalide asendamise korral peame olema kindlad, et asendamine toob kaasa märkimisväärse paranemise. Näiteks palmiõlist toodetud biodiislikütus, mis aitab kaasa metsade hävitamisele, võib olla keskkonnale kahjulikum kui fossiilkütuste kasutamine. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pealegi peavad reguleerivad asutused olema teadlikud kavatsustest asendada üks ohtlik kemikaal muude sarnaste ohtlike omadustega kemikaalidega ning neid kavatsusi ära hoidma. Näiteks tuleks per- ja polüfluoritud alküülühendeid käsitleda ühtse rühmana, mitte individuaalselt. Uued uuringud viitavad sellele, et mõned endiste per- ja polüfluoritud alküülühendite alternatiivid ei pruugi olla ohutumad (2). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee väljendab muret, et saastest puhastamise meetmed inimeste tervise taastamiseks ja keskkonna saastest puhastamiseks ei pruugi olla piisavad, eelkõige selliste oluliste kemikaalide korral, mille jaoks mürgivabasid alternatiive veel pole või mis vajavad pikaajalist väljaarendamist, samuti selliste järkjärguliselt kasutusest kõrvaldatavate kemikaalide korral, mis on endiselt väga probleemsed nende püsivuse tõttu keskkonnas. Kuna saastest puhastamise strateegiate vastuvõtmiseks tehakse endiselt suuri jõupingutusi, ootab komitee huviga tulevast nullsaaste tegevuskava. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee nõuab, et nanomaterjale sisaldavate toodete (mänguasjad, biotsiidid, rõivad, pestitsiidid, ravimid, värvid, lapsehooldustooted jne) nõuetekohane ja järjepidev märgistamine oleks kogu tarneahelas kohustuslik koos täitmise tagamisega. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Lisaks kahtleb komitee, kas mitut ühel ajal võetavat meedet hõlmav ajakava on reaalne ja teostatav, võttes arvesse tööstussektori vajadust kohaneda üleminekuga järk-järgult ilma tõsiste negatiivsete sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgedeta. Peale selle tuleb tugevdada ametiasutuste suutlikkust – see on hädavajalik kavandatud ajakohastatud poliitika edukaks rakendamiseks. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Strateegias on mõni aspekt puudu või pole seda piisaval määral selgitatud, näiteks soovitatud kemikaalipöörde hinnanguline energiabilanss ning selle tagajärjed Euroopa töötajatele ning suurtele ja väikestele ettevõtetele. Strateegia tõhusaks rakendamises tuleks eraldada rahalisi vahendeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkreetsed märkused

4.1.   ELi ohutute ja keskkonnasäästlike kemikaalidega seotud innovatsioon

| 4.1.1. | Komitee on nõus sellega, et kemikaalide ohutuks ja keskkonnasäästlikuks kavandamine on sotsiaalselt ja majanduslikult hädavajalik, et hõlbustada ELi tööstuse rohe- ja digipööret. See on ülisuur katsumus ning vajalik uurimistöö on tõenäoliselt väga kulukas ja pakub teatavaid konkurentsieeliseid. Mõningad töökohtade kaotused ja majanduslikud kahjud võivad siiski kaasneda, kuna mitte kõik ettevõtted ei pruugi olla kohanemisvõimelised ega kõik töötajad tegeleda ümber- ja täiendusõppega. Seetõttu on õiglase ülemineku saavutamiseks ülitähtsad rahalised ja soodustavad meetmed, pöörates erilist tähelepanu töötajatele töökoha säilitamisele või elujõulise alternatiivi leidmisele ning investeeringute ja uuenduslike ärimudelite toetamisele. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Täpsustamata on jäänud meetmed, millega tagatakse töötajate täielik kohanemine, nagu näiteks ümberõppe ja erikoolituse soodustamine ja rahastamine, et vältida töökohtade kaotust. Samuti on see seotud sellega, kuidas tööstussektorite geograafiline paiknemine hakkab määrama strateegia mõju. Arvesse tuleb võtta äärealadel asuvaid tööstusharusid ja sellesse sektorisse kuuluvate VKEde suurt osakaalu. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Väljatöötatav ohutuks ja keskkonnasäästlikuks kavandamise kontseptsioon teeb sidusrühmad murelikuks. Seetõttu peaksid selle määratlus ja nende tootmise suurendamiseks vajalikud oskused hõlmama kõikide asjaomaste osalejate kriteeriume. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Kemikaalide registreerimise, hindamise ja autoriseerimise protsess on keeruline ja nõuab spetsialiseerumist, mis valmistab VKEde jaoks mõnikord raskusi ja millega kaasnevad tavaliselt suured vastavus- ja halduskulud. REACH-määruses ja CLP-määrusese kohaste registreerimise ja regulatiivsete riskijuhtimisprotsesside täitmise hõlbustamiseks tuleks protsessi lihtsustada või edendada mitteasjatundjate koolitust. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Uudsed ja puhtamad tööstusprotsessid ja -tehnoloogiad aitavad vähendada kemikaalide tootmise keskkonnajalajälge, parandada turuvalmidust ning saavutada kestliku arengu ja kõikehõlmava Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgid. Hindamissuunised ja parimate tavade jagamine puhtamate tööstusprotsesside ja -tehnoloogiate kavandamise ja rakendamise kohta teeks sellise ülemineku võimalikuks. Arvesse tuleb võtta parimaid olemasolevaid tehnoloogiaid. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Komisjoni eesmärk on minimeerida probleemsete ainete esinemist ringlussevõetud materjalides, kehtestades kestliku tootepoliitika algatuse raames nõuded ja teabe kemikaalisisalduse ning ohutu kasutamise kohta. Ringlussevõtuks sobivates materjalides ei tohiks jätkuvalt lubada ohtlike kemikaalide suurtes kontsentratsioonides kasutamist (3). Probleemsed ained tuleb kindlaks määrata, neid tuleb hinnata ja klassifitseerida kõige põhjalikumal, üheselt arusaadavamal, kuid ka lihtsustatumal viisil, et tööstussektoril oleks võimalik kohaneda. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Need meetmed suurendavad tarbijate ja tootjate usaldust ringlussevõetud toodete vastu. Piisava teabe puudumine ringlussevõetud materjalide abil valmistatud toodete keemilise koostise kohta on probleemne ja andmekaitsepiirangud võivad selles valdkonnas raskusi tekitada. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Strateegias antakse teada suurematest investeeringutest uudsetesse tehnoloogiatesse. See on suurepärane võimalus edendada teadusuuringuid tööstusjäätmete taaskasutamise vallas, eelkõige mis puudutab põllumajanduslike toiduainete jäätmeid, mille suurt potentsiaali on takistanud ebapiisavad investeeringud.
  Siiski on põllumajanduslike toiduainete jäätmetest toodetud toodetele kehtivad õigusnõuded nii strateegia „Talust taldrikule“ kui ka keskkonnasäästlike kemikaalide strateegiates peaaegu tähelepanuta jäetud. Näiteks põhjustavad erilist muret ravimijäägid töödeldud ja väetamiseks mõeldud loomasõnnikus, töödeldud reovee taaskasutamine põllukultuuride kastmiseks ning ravimite, pestitsiidide, herbitsiidide ja putukamürkide jäägid optimeeritud toidujäätmetes, sest sellised bioaktiivsed ained võivad levida keskkonda, kahjustades ökosüsteeme. Seetõttu tuleb neid kindlaks teha, hinnata ja reguleerida. Inimrühmi võib mõjutada mitte ainult kokkupuude, vaid ka tarbimine, sest need ained võivad kogu toiduahelas elusorganismidesse ladestuda ja bioloogiliselt kuhjuda. |
| --- | --- |

4.1.8.

Siiski on põllumajanduslike toiduainete jäätmetest toodetud toodetele kehtivad õigusnõuded nii strateegia „Talust taldrikule“ kui ka keskkonnasäästlike kemikaalide strateegiates peaaegu tähelepanuta jäetud. Näiteks põhjustavad erilist muret ravimijäägid töödeldud ja väetamiseks mõeldud loomasõnnikus, töödeldud reovee taaskasutamine põllukultuuride kastmiseks ning ravimite, pestitsiidide, herbitsiidide ja putukamürkide jäägid optimeeritud toidujäätmetes, sest sellised bioaktiivsed ained võivad levida keskkonda, kahjustades ökosüsteeme. Seetõttu tuleb neid kindlaks teha, hinnata ja reguleerida. Inimrühmi võib mõjutada mitte ainult kokkupuude, vaid ka tarbimine, sest need ained võivad kogu toiduahelas elusorganismidesse ladestuda ja bioloogiliselt kuhjuda.

| 4.1.9. | Probleemsed ained tekitavad sidusrühmades segadust. Selgitus selle kohta, milliseid nõudeid tuleb kehtestada, ja rakendamise ajakava aitaksid mõista selle meetme mõju praegustele materjalitsüklitele. |
| --- | --- |

4.1.9.

| 4.1.10. | Muret tekitab kavandatud kemikaalipöörde hinnanguline energiabilanss. Võttes arvesse, et roheliste materjalitsüklite peamised nõutavad muundamised on suurel määral endotermilised protsessid (nt eraldamine, ringlussevõtt, saastest puhastamine, keemiline muundamine), võib eeldada energianõudluse kasvu. Pealegi tuleb vähendada kemikaalide tootmise CO2 jalajälge, sest see on tavaliselt energiamahukas protsess. |
| --- | --- |

4.1.10.

| 4.1.11. | Sellel otstarbel pakub suuri kasutusvõimalusi vesinik nii energiaallika kui ka keemilise redutseerijana sihtprotsessides (nt süsiniku asendamisel redutseerijana). Vesinikkütuseelemendid toetuvad siiski kallile ja keskkonnakulukale plaatinale. Plaatinale alternatiivide leidmiseks on vaja keemiaalaseid alusuuringuid. |
| --- | --- |

4.1.11.

| 4.1.12. | Komisjon kavandab suuremat vastupanuvõimet ELi ühiskonna jaoks oluliste kasutusviiside puhul kasutatavate kemikaalide tarnes ja keskkonnasäästlikkuses, muutes ELi vähem sõltuvaks ja parandades kemikaalide strateegilist prognoositavust. Tervishoius kasutatavate kemikaalidega seotud vastupanuvõime suurendamine tähistab nende kemikaalide ELi turu ja tööstussektori jaoks märkimisväärseid edusamme. Peame teadma, kuidas kohaldatakse neid meetmeid muude oluliste kemikaalide suhtes. |
| --- | --- |

4.1.12.

| 4.1.13. | Tooted, mis on valmistatud kolmandatest riikidest imporditud toorainest, näiteks haruldastest muldmetallidest, mis on saadud keskkonna- ja terviseohtudega seotud maagi kaevandamise käigus, on muutunud hädavajalikuks mitme nüüdisaegse tehnoloogia jaoks alates kaitsesüsteemidest, mobiiltelefonidest ja teleritest kuni LED-lampide ja tuuleturbiinideni. Seega tekib küsimus, milliseid strateegiaid hakatakse kasutama sõltuvuse vähendamiseks muudest olulistest ainetest, mille tootmisprotsessid põhinevad tarnel kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

4.1.13.

| 4.1.14. | Komitee soovib samuti teada, kuidas saab ohutuks ja keskkonnasäästlikuks kavandamise lähenemisviisi rakendada kolmandate riikide tarnijate suhtes, kellel on oma kemikaalimäärused. Kuna nende kriteeriumide piirmäärasid ei ole veel kehtestatud, ei ole selge, kas seda põhimõtet ja hindamismeetmeid kohaldataks tooraineallikate suhtes, olenemata nende päritolust. Jääb selgusetuks, kuidas kavandatavad meetmed lõimitakse ELi kemikaalide väärtusahelatesse kaasatud kolmandate riikide poliitikasse ja tagatakse nende omavaheline tasakaal. |
| --- | --- |

4.1.14.

| 4.1.15. | Seetõttu soovitab komitee läbi vaadata ELi tööstusstrateegia ja kaaluda kemikaalitootmise liikmesriikidesse tagasitoomise soodustamist. See mitte ainult ei suurenda ELi strateegilist autonoomiat, vaid loob ka uusi kvaliteetseid töökohti ja hõlbustab kemikaalistrateegia elluviimist. |
| --- | --- |

4.1.15.

4.2.   Tugevam ELi õigusraamistik keskkonna- ja terviseprobleemide lahendamiseks

| 4.2.1. | Komitee väljendab heameelt komisjoni eesmärgi üle laiendada üldist lähenemisviisi riskijuhtimise. Arvestades aga mõne toote piiramist, on vaja tagada kõigi kemikaalide puhul nii üldiste kui ka konkreetsete riskihindamiste kooskõla, et võimaldada tööstussektoril järk-järgult kohaneda. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komitee pooldab ka per- ja polüfluoritud alküülühendite reguleerimiseks rühmitamise kasutamist ja toetab mõtteviisi, et õigusaktide tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamiseks võib olla vaja suurendada rühmitamisstrateegiate vastuvõtmise ulatust (4). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Strateegias tehakse ettepanek kasutada CLP-määruses uusi ohuklasse ja -kriteeriume, et täielikult arvesse võtta keskkonnatoksilisust, püsivust, liikuvust ja bioakumuleeruvust. On oluline, et kemikaalide kahjuliku keskkonnamõju hindamine ja kemikaalidele eri ohuklasside määramine toimuks terviklikult ja läbipaistvalt. Klassifikatsiooni kriteeriume tuleb üksikasjalikult määratleda, et ennetada võimalikke muude arendatavate toodetega seotud probleeme. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Endokriinsüsteemi kahjustavate kemikaalide, püsivate, liikuvate ja toksiliste ning väga püsivate ja väga liikuvate ainete väga ohtlike ainetena kategoriseerimine nõuab tuginemist terviklikule ja läbipaistvale hindamisele. Lisaks on vaja suuremat sidusust REACH-määruses ja teistes Euroopa õigusaktides (näiteks ELi veepoliitika raamdirektiivis) määratletud väga ohtlike ainete vahel. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Strateegias keskendutakse peamiselt endokriinfunktsiooni kahjustavatele kemikaalidele ja per- ja polüfluoritud alküülühenditele ning seal käsitletakse ka teatavaid pestitsiide, biotsiide, ravimeid, raskmetalle, plastifikaatoreid ja leegiaeglusteid. Küll aga käsitletakse väga vähesel määral selliseid probleemseid kemikaale nagu nanomaterjalid. Kuigi need on hõlmatud REACH-määrusega, on määratluse läbivaatamine ootel ja nende reguleerimine on endiselt ebapiisav (nt nanomaterjalide keskkonda paiskamise reguleerimise puudumine, nende turuleviimise piirangute puudumine, läbipaistvus ja ELi registri loomine, et tagada nende jälgitavus alates tootmisest kuni tarbijani jõudmiseni). |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Võttes arvesse laialdaselt dokumenteeritud tõendeid mõne ainerühmaga seotud riskide kohta, peaks EL mitte ainult piirama, vaid vahel isegi keelustama juba tuvastatud endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide, nagu näiteks bisfenool ja ftalaadid, kasutamise, see kehtib ka toiduainetes mittetoitaineliste kemikaalide, näiteks nanomaterjalide puhul. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Meetmeid endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide ja väga ohtlike ainete asendamise edendamiseks ja hõlbustamiseks võiks rakendada finantsmehhanismi kaudu (bonus-malus-süsteem). |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Probleemsete kemikaalide riskihindamisel oleks asjakohane samm edasi, kui segudele pöörataks rohkem tähelepanu, ning komitee toetab asjaolu, et käsitletaks nii tahtlikult kui ka tahtmatult koostatud segusid. Ebapiisavad teadmised selle kohta, milline on kasutusel olevate segude ja suure hulga kemikaalide toksilisus, on viinud ettepanekuteni näiteks kasutada tahtmatute segude korral üksikute kemikaalide käsitlemiseks süsteemselt segu hindamistegurit. Segu hindamisteguri usaldusväärsus kemikaaliriski hindamisel tekitab muret, kuna tegemist ei ole stsenaariumispetsiifilise teguriga. Seetõttu toetab komitee kindlalt aruandes (SWD(2020) 250) (5) esile toodud teadus- ja arendustegevuse prioriteete ja soovitusi, et tõhusalt hinnata ja käidelda segusid. |
| --- | --- |

4.2.8.

4.3.   Õigusraamistiku lihtsustamine ja konsolideerimine

| 4.3.1. | Komitee kiidab heaks lähenemisviisi „üks aine, üks hindamine“ arvesse võtmist kemikaalide tõhusa ohutushindamise põhimõttena. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | See lihtsustab ja kiirendab heakskiitmist, millest saavad kasu tootjad ning mis hõlbustab alternatiivsete mürgivabade ainete uurimist ja arendamist. Siiski ei tohi tähelepanuta jätta sama aine eri toimet erinevates oludes ja ka segudes. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Ligikaudu 30 % turul saadaolevate ohtlike toodete kohta esitatud hoiatusteadetest on seotud kemikaaliohtudega ja vaid kolmandik vastab REACH-määruse alusel tööstuses registreeritud keemiliste ainete registreerimistoimikutest täielikult teabele esitatavatele nõuetele |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Teretulnud on nulltolerants nõuetele mittevastavuse korral ning kavandatud meetmed kemikaale käsitlevate õigusaktide ulatuslikumaks rakendamiseks ja nende täitmise tagamiseks. Tungivalt on soovitatav nõuetekohaselt rakendada põhimõtet „puuduvad andmed, puudub turg“, selle asemel et lubada turule reguleerimata tooteid ja kemikaale. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Lisaks peaksid samad registreerijad regulaarselt ajakohastama andmeid turul heakskiidetud keemiliste ainete kohta, kuna REACH-määrusest ei piisa teatavate aspektide korral. Keemilise hindamise aruande (6) kohaselt puudus 64 %-l hinnatavatest ainetest (126 juhul 196-st) Euroopas turustatavate kemikaalide ohutuse tõendamiseks vajalik teave. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Peaaegu 90 % ohtlikuks peetavatest toodetest imporditakse väljastpoolt ELi. Prognoositakse, et kemikaalide ülemaailmne tootmine kasvab jätkuvalt. Tõenäoliselt keskenduvad ELi liikmesriigid ja OECD riigid kõrgtehnoloogiliste keemiatoodete, näiteks erikemikaalide ja bioteaduste kemikaalide väljatöötamisele ja tootmisele. Aafrikas, Lähis-Idas ja Aasias toodetakse tõenäoliselt suures koguses laiatarbekemikaale. See tekitab ELile tohutuid probleeme piirikontrolli ja majandusliku konkurentsivõime vallas. Vaja on meetmeid, et tagada ELi ettevõtetele vabakaubanduslepingutes võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Komitee pooldab ELi piirikontrolli tugevdamise meetmeid ja koostööd veebipõhiste otsemüügiplatvormidega. |
| --- | --- |

4.3.7.

4.4.   Põhjalik teadmusbaas kemikaalide kohta

| 4.4.1. | Kuna Euroopa Liidul puudub kõigi ainete kohta põhjalik andmebaas, on teretulnud ettepanekud meetmete kohta, millega parandatakse kemikaalide andmete kättesaadavust nii kaua, kui andmed kehtivad. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Tööstuse seisukohalt muudab vaieldav patendisüsteem võimatuks turul patenteeritud toodete kõikide aspektide avaldamise. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Teaduslikust seisukohast takistab piiratud, tasuta avatud teadus oskusteabe vaba vahetust ning jõupingutuste ja investeeringute ühendamist. Teaduslike andmete kaitsereeglid, tööstusomandiõigused, mis ei ole piisaval määral põhjendatud, piiravad kõikide asjakohaste kemikaalide andmete kättesaadavust ja seetõttu ka innovatsiooni. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Andmete kättesaadavusega seotud probleemid tuleb kindlaks määrata ja lahendada, lisades meetmed olemasolevate andmete laiendamiseks ja nende kvaliteedi parandamiseks. Näiteks võiks luua mehhanismi, mille korral tööstusharud, mis impordivad tehisnanomaterjale, rahastavad sõltumatuid teadusuuringuid nanomaterjalidega seotud riskide kohta, kui teaduslikult põhjendatud teadmised puuduvad. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Komisjoni eesmärk on jätkata teadusuuringute ja (bio)seire edendamist, et mõista ja hoida ära kemikaalidega seotud riske ning soodustada innovatsiooni kemikaalidega seotud riskide hindamises ja regulatiivteaduses. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Selleks, et hõlbustada innovatsiooni uurimistegevuse kaudu, tuleb tagada nii töötajate osalemine kui ka rahaline toetus eesmärgiga optimeerida tööstuslike ja teaduslike teadmiste edastamise parimaid tavasid, tagades usaldusväärsetele andmebaasidele vaba ja lihtsa juurdepääsu. Peale selle peaks juurdepääs innovatsioonile olema kättesaadav kõikidele ELi keemiatööstuse osalistele. |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | Väga tähtis on soodustada meetmeid, mille eesmärk on teha ohutuskatsed ja kemikaaliga seotud riski hindamist, et vähendada loomkatseid, eelkõige arvestades teadustegevuse arengut ja välja töötatud nüüdisaegseid meetodeid (nt in vitro testid), mis parandavad kemikaalidega seotud ohu ja riski hindamise kvaliteeti, tõhusust ja kiirust. |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.4.8. | Otsustamises on oluline tagada suurem läbipaistvus. Paljusid olulisi küsimusi arutatakse kinnistel koosolekutel, mis põhjustab ELi kodanikes segadust ELi meetmete suhtes, mille eesmärk on piirata kokkupuudet ohtlike kemikaalidega. Samuti peavad toorandmed, mille põhjal tehakse hindamisi ja otsuseid (ECHA ja EFSA) (7), olema kättesaadavad. Liikmesriikide otsused ja seisukohad turul saadaolevate keemiliste ainete kohta on vaja muuta läbipaistvamaks. |
| --- | --- |

4.4.8.

4.5.   Üleilmse eeskuju näitamine kemikaalide keskkonnahoidlikus käitlemises

| 4.5.1. | Võttes arvesse selle ülemaailmset mõju, on komiteel hea meel kogeda, et väljaspool ELi ohutuse ja keskkonnahoidlikkuse standardite edendamise meetmed sisaldavad komisjoni kohustust tagada, et ELis keelatud ohtlikke kemikaale ei toodeta ekspordiks. Siiski on selgusetu, kuidas ülejäänud väljatöötatavaid ja ühtlustatavaid õigusakte kogu maailmas rakendataks. Toodete eksportimise keelamine võib mõjutada tööstust teistes riikides, kus ei kehti kemikaalistrateegia eesmärgid. Ei ole selge, kuidas käsitletakse mõju väljaspool ELi asuvatele tööstussektoritele kui konkreetse toote endistele tootjatele ja eksportijatele. |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   Kemikaalide liigkasutamine tervishoiusektoris

Haiguste ennetamise poliitika väljatöötamisel tuleks kasutada palju rohkem teadusuuringuid, pöörates erilist tähelepanu immuunsüsteemile. Eesmärk peab olema positiivne suhtumine tervislikesse eluviisidesse, võimaldades inimestel vajaduse korral kasutada vähem keemilisi protseduure. Kõik keemilised protseduurid peaksid olema mõeldud neile, kelle jaoks need on hädavajalikud, vältides samal ajal liigkasutamist.

4.7.   Põllumajanduslikud kemikaalid

| 4.7.1. | Põllumajanduses kasutatavate pestitsiidide negatiivset keskkonnamõju põllumajanduses tuleb vähendada, kahjustamata toidutoodangu kvaliteeti ja seadmata ohtu toiduga kindlustatust ELis. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Praegune Euroopa Teadusuuringute Liit, mille ülesanne on leida ja katsetada põllumajanduses sünteetiliste kemikaalide orgaanilisi alternatiive, peab saama piisavat rahastust. Investeerimisel tuleks keskenduda bioloogilistele orgaanilistele pestitsiididele. Samuti tuleb suurendada rahalist toetust, et soodustada loodusliku taimekasvu edendajate ja taimekaitsjate teadustegevust ja innovatsiooni. Näiteks võib risobakterite metaboliseeritud konkreetsete looduslike ühendite loomulikku bioaktiivsust kasutada taimekaitsevahendina välispatogeenide vastu. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Keemiliste väetiste palju sihipärasem kasutamine on soovitatav ja see peaks vähendama keemiliste väetiste kasutamist. Vaja on uusi teadusuuringuid alternatiivide väljatöötamiseks, et piisav toidutootmine jätkuks ja põllumajandustootjad saaksid piisavat sissetulekut. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Vaja on edasisi keskkonna- ja terviseriskide hindamisi, et teha kindlaks, kas bio- ja geenitehnoloogia abil saaks välja töötada keemiliste väetiste ja pestitsiidide alternatiive. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | Kui muid elujõulisi alternatiive ei leita, suurendab pestitsiidide kasutamise märkimisväärne vähendamine tootmiskulusid ja/või viib väiksema saagikuseni. Seetõttu tuleb uurida tootjate ja tarbijate majanduslikku koormust ning toiduainete importi kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

4.7.5.

| 4.7.6. | ELi uus elurikkuse strateegia aastani 2030 on väga edasipüüdlik, sest prognooside kohaselt muudab see vähemalt 30 % Euroopa pindalast aktiivselt hallatavate ja kaitstud alade võrgustikuks. See peaks aitama jõuliselt kaasa elurikkusele ja looduse taastamisele ning toetama kestlikkust toetava kemikaalistrateegia jõustamist põllumajandussektoris. |
| --- | --- |

4.7.6.

| 4.7.7. | Seetõttu tuleb teha konkreetseid jõupingutusi, et elurikkust ja eelkõige tolmeldajaid pestitsiidide eest paremini kaitsta. Näiteks esineb Euroopa Toiduohutusameti suunistes taimekaitsevahenditega mesilastele põhjustatava ohu kohta suuri lünki. See peab hõlmama järgmised andmeid: kroonilise mürgisus ja pestitsiidide toime vastsetele ning äge mürgisus mesilastele ja muudele tolmeldajatele. |
| --- | --- |

4.7.7.

| 4.7.8. | Kemikaalistrateegia edukaks rakendamiseks peab meil olema märkimisväärne üldsuse toetus ning kaasnema peab reaalne kultuuriline muutus selles, kuidas me käsitleme kemikaalide kasutamist, kliimamuutusi ja keskkonnareostust. |
| --- | --- |

4.7.8.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Joyce Msuya, ÜRO Keskkonnaprogrammi asedirektor.

1

(2)  ELi uudiskiri nr 517, 22.11.2018.

2

(3)  Komitee arvamus teemal „Õhukvaliteeti, vett ja jäätmeid käsitlevate ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamine“ (ELT C 110, 22.3.2019, lk 33).

3

(4)  Euroopa Komisjon, „Study for the strategy for a non-toxic environment of the 7th Environment Action Programme“ („Uuring seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi mürgivaba keskkonna strateegia kohta“).

4

(5)  Commission Progress report on the assessment and management of combined exposures to multiple chemicals (chemical mixtures) and associated risks.

5

(6)  Euroopa Keskkonnabüroo, https://eeb.org/chemical-evaluation-report-achievements-challenges-and-recommendations-after-a-decade-of-reach/.

6

(7)  ECHA – Euroopa Kemikaaliamet, EFSA – Euroopa Toiduohutusamet.

7

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/190 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/190

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, milles käsitletakse maksuvabastusi impordile ja teatud tarnetele seoses Euroopa Liidu meetmetega avalikes huvides“

(COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS))

(2021/C 286/31)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 16.4.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 113 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 560 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 220/0/7 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 16.4.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 113

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2021

Täiskogu istungjärk nr

560

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

220/0/7

Kuna komitee on väljendanud oma toetust maksustamiseeskirjadele seoses COVID-19 kriisiga arvamustes järgmiste dokumentide kohta: „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL, et tegeleda kiireloomulise vajadusega lükata COVID-19 pandeemia tõttu edasi teatavad maksustamisalase teabe esitamise ja vahetamise tähtajad“ (COM(2020) 197 final – 2020/0081 (CNS)), „Ettepanek: nõukogu otsus, millega muudetakse direktiive (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 seoses nende ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevadega COVID-19 kriisi puhkemise tõttu“ (COM(2020) 198 final – 2020/0082 (CNS)) ja „Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2017/2454 seoses kohaldamise kuupäevadega COVID-19 kriisi puhkemise tõttu“ (COM(2020) 201 final – 2020/0084 (CNS)) (1), mis võeti vastu 10. juunil 2020 ning kõnealune muudatus direktiivile 2006/112/EÜ (2) ei sisalda uusi aspekte, mille kohta komitee saaks seisukoha võtta, otsustas komitee täiskogu 27. ja 28. aprillil 2021 toimunud 560. istungjärgul (27. aprilli istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse ning viidata eelnimetatud dokumentides väljendatud seisukohale. Poolt hääletas 220 ja erapooletuks jäi 7 liiget.

Brüssel, 27. aprill 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 311, 18.9.2020, lk 76.

1

(2)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

2

---