# Az Európai Unió C 85/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 85 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. április 7. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 85

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. április 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Információ |
| | Tanács |
| 2005/C 085/1 | A Tanács következtetései 2005. február 21. az oktatásról és a szakképzésről a lisszaboni stratégia félidős értékelésének keretén belül | 1 |
| 2005/C 085/2 | A Tanács következtetései 2005. február 21. az ifjúságról a lisszaboni stratégia félidős értékelésének keretében | 5 |
| | Bizottság |
| 2005/C 085/3 | Euro átváltási árfolyamok | 7 |
| 2005/C 085/4 | A tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2001/25/EK irányelv 18. cikkének (3) bekezdésében megállapított eljárás keretében elismert megfelelő bizonyítványok jegyzéke (A 2004. december 31-én fennálló helyzet) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 085/5 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 19 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Információ

Tanács

2005/C 085/1

A Tanács következtetései 2005. február 21. az oktatásról és a szakképzésről a lisszaboni stratégia félidős értékelésének keretén belül

1

2005/C 085/2

A Tanács következtetései 2005. február 21. az ifjúságról a lisszaboni stratégia félidős értékelésének keretében

5

Bizottság

2005/C 085/3

Euro átváltási árfolyamok

7

2005/C 085/4

A tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2001/25/EK irányelv 18. cikkének (3) bekezdésében megállapított eljárás keretében elismert megfelelő bizonyítványok jegyzéke (A 2004. december 31-én fennálló helyzet) (
  1
  )

1

8

2005/C 085/5

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

19

| | Helyesbítés |
| --- | --- |
| 2005/C 085/6 | Helyesbítés Az Európai Kutatási Térség szerkezetének kialakítása nevű kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs egyedi program keretén belüli közvetett KTF-tevékenységekre irányuló pályázati felhíváshoz (Az HL C 63., 2005.3.15..) | 20 |

Helyesbítés

2005/C 085/6

Helyesbítés Az Európai Kutatási Térség szerkezetének kialakítása nevű kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs egyedi program keretén belüli közvetett KTF-tevékenységekre irányuló pályázati felhíváshoz (Az HL C 63., 2005.3.15..)

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Információ

Tanács

| 7.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 85/1

---

A TANÁCS KÖVETKEZTETÉSEI

2005. február 21.

az oktatásról és a szakképzésről a lisszaboni stratégia félidős értékelésének keretén belül

(2005/C 85/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a következőkre:

| 1. | Az új stratégiai cél, amelyet a 2000. március 23-24-i lisszaboni Európai Tanács tűzött ki, majd a 2001. március 23-24-i stockholmi Európai Tanács megerősített, és amely arra irányul, hogy az Európai Unió„a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely képes a fenntartható fejlődésre, több és jobb munkahelyet kínál, és nagyobb társadalmi kohéziót valósít meg”. |
| --- | --- |

1.

Az új stratégiai cél, amelyet a 2000. március 23-24-i lisszaboni Európai Tanács tűzött ki, majd a 2001. március 23-24-i stockholmi Európai Tanács megerősített, és amely arra irányul, hogy az Európai Unió„a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely képes a fenntartható fejlődésre, több és jobb munkahelyet kínál, és nagyobb társadalmi kohéziót valósít meg”.

| 2. | A tanulás minden formáját, valamint az oktatás és a szakképzés valamennyi szintjét és dimenzióját felölelő, az egész életen át tartó tanulásnak a lisszaboni Európai Tanács által is elismert jelentős hozzájárulása valamennyi fenti célhoz és a fenntartható fejlődés eléréséhez. |
| --- | --- |

2.

A tanulás minden formáját, valamint az oktatás és a szakképzés valamennyi szintjét és dimenzióját felölelő, az egész életen át tartó tanulásnak a lisszaboni Európai Tanács által is elismert jelentős hozzájárulása valamennyi fenti célhoz és a fenntartható fejlődés eléréséhez.

| 3. | A tény, hogy az Európai Unióban mintegy 33 millió ember nem áll aktív foglalkoztatásban, az európai munkaerő elöregszik, és a munkaképes korban lévő lakosság 32 %-a (78 millió) alacsony képzettségű. Ezzel szemben a következő öt évben az újonnan teremtett munkahelyeknek csupán a 15 %-a lesz alapfokú iskolázottsággal rendelkezők számára betölthető, míg az újonnan teremtett munkahelyek 50 %-a igényel majd magasan képzett munkavállalókat. |
| --- | --- |

3.

A tény, hogy az Európai Unióban mintegy 33 millió ember nem áll aktív foglalkoztatásban, az európai munkaerő elöregszik, és a munkaképes korban lévő lakosság 32 %-a (78 millió) alacsony képzettségű. Ezzel szemben a következő öt évben az újonnan teremtett munkahelyeknek csupán a 15 %-a lesz alapfokú iskolázottsággal rendelkezők számára betölthető, míg az újonnan teremtett munkahelyek 50 %-a igényel majd magasan képzett munkavállalókat.

| 4. | A nemzeti és európai szinten elért fejlődésre, különösen az „Oktatás és szakképzés 2010” munkaprogram összefüggésében. |
| --- | --- |

4.

A nemzeti és európai szinten elért fejlődésre, különösen az „Oktatás és szakképzés 2010” munkaprogram összefüggésében.

| 5. | A 2005. évi tavaszi Európai Tanács alkalmából kiadott bizottsági közlemény („Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért - A lisszaboni stratégia új kezdete”), és azon területek meghatározásának szükségessége, amelyeken az Európai Tanács támogathatja a további fejlődést. |
| --- | --- |

5.

A 2005. évi tavaszi Európai Tanács alkalmából kiadott bizottsági közlemény („Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért - A lisszaboni stratégia új kezdete”), és azon területek meghatározásának szükségessége, amelyeken az Európai Tanács támogathatja a további fejlődést.

HANGSÚLYOZZA, HOGY

| 6. | A tudásalapú társadalom kulcsfontosságú a lisszaboni stratégiában. Az oktatás és a szakképzés ehhez történő hozzájárulása ezért alapvető fontossággal bír, mivel ezekből fakadnak a nélkülözhetetlen szakmai alapok és az kreativitásban rejlő lehetőségek.






  — | A versenyképességre és a gazdasági növekedésre irányuló lisszaboni célok csak akkor érhetőek el, ha a munkaerőpiacra belépő fiatalok a társadalmi fejlődéssel összhangban folyó minőségi oktatás és szakképzés során megfelelő felkészültségre tesznek szert. |
| --- | --- | --- |

6.

A tudásalapú társadalom kulcsfontosságú a lisszaboni stratégiában. Az oktatás és a szakképzés ehhez történő hozzájárulása ezért alapvető fontossággal bír, mivel ezekből fakadnak a nélkülözhetetlen szakmai alapok és az kreativitásban rejlő lehetőségek.

—

A versenyképességre és a gazdasági növekedésre irányuló lisszaboni célok csak akkor érhetőek el, ha a munkaerőpiacra belépő fiatalok a társadalmi fejlődéssel összhangban folyó minőségi oktatás és szakképzés során megfelelő felkészültségre tesznek szert.

| — | Az oktatásba és a szakképzésbe történő hatékonyabb beruházás általában egy ország nemzeti termékének jelentős növekedéséhez vezet, és hozzájárul az oktatás résztvevőinek leendő jövedelméhez. |
| --- | --- |

—

Az oktatásba és a szakképzésbe történő hatékonyabb beruházás általában egy ország nemzeti termékének jelentős növekedéséhez vezet, és hozzájárul az oktatás résztvevőinek leendő jövedelméhez.

| — | Az oktatás és a szakképzés jobb minősége valamint a jobb hozzáférés és a nagyobb arányú részvétel nemcsak egyre több ember személyes kibontakozását teszi lehetővé, hanem hozzájárul a fenntartható gazdasági fejlődéshez, a társadalmi kohézióhoz és a több és jobb munkahely megteremtéséhez is. |
| --- | --- |

—

Az oktatás és a szakképzés jobb minősége valamint a jobb hozzáférés és a nagyobb arányú részvétel nemcsak egyre több ember személyes kibontakozását teszi lehetővé, hanem hozzájárul a fenntartható gazdasági fejlődéshez, a társadalmi kohézióhoz és a több és jobb munkahely megteremtéséhez is.

| — | Az alapoktatásban és -képzésben való növekvő részvételi és befejezési arány pozitív hatással van a munkaerő minőségére, javítja az emberek alkalmazhatóságát, és ezáltal csökkenti az államháztartási kiadásokat. |
| --- | --- |

—

Az alapoktatásban és -képzésben való növekvő részvételi és befejezési arány pozitív hatással van a munkaerő minőségére, javítja az emberek alkalmazhatóságát, és ezáltal csökkenti az államháztartási kiadásokat.

| — | A felsőoktatási szektor a kutatás, az oktatás és az innováció metszéspontjában helyezkedik el, ennélfogva kulcsfontossággal bír az Európai Unió versenyképességének alakításában. |
| --- | --- |

—

A felsőoktatási szektor a kutatás, az oktatás és az innováció metszéspontjában helyezkedik el, ennélfogva kulcsfontossággal bír az Európai Unió versenyképességének alakításában.

| — | Egyetlen fejlett gazdaság sem maradhat fenn a polgárok szakmai jártasságának korosztálytól függetlenül megvalósuló folyamatos korszerűsítése nélkül. Az egész életen át tartó tanulás ennélfogva alapvető fontosságú, és minden tagállamban ösztönzést igényel. Növeli a munkaerő általános szakmai színvonalát, lehetővé téve a népesség számára a munkaerőpiac gyorsan változó igényeihez és az új technológiákhoz történő alkalmazkodást, valamint javítva a foglalkoztatási és földrajzi mobilitás feltételeit. Ebben a tekintetben az alapfokú információs és kommunikációs technológiai (digitális szakismereti) képzés mindenki számára alapvető fontosságú. |
| --- | --- |

—

Egyetlen fejlett gazdaság sem maradhat fenn a polgárok szakmai jártasságának korosztálytól függetlenül megvalósuló folyamatos korszerűsítése nélkül. Az egész életen át tartó tanulás ennélfogva alapvető fontosságú, és minden tagállamban ösztönzést igényel. Növeli a munkaerő általános szakmai színvonalát, lehetővé téve a népesség számára a munkaerőpiac gyorsan változó igényeihez és az új technológiákhoz történő alkalmazkodást, valamint javítva a foglalkoztatási és földrajzi mobilitás feltételeit. Ebben a tekintetben az alapfokú információs és kommunikációs technológiai (digitális szakismereti) képzés mindenki számára alapvető fontosságú.

| 7. | Ami a fenntartható fejlődés és a „több és jobb munkahely” kérdését illeti, az oktatás és a szakképzés szolgál alapul a jobb minőségű munkahelyek teremtésének lehetőségéhez és a fejlődés fenntarthatóságához. Ez még inkább igaz a tudásalapú társadalmak és gazdaságok esetében.






  — | Több munkahely csak a jobb és nagyobb munkahelyteremtő potenciállal rendelkező gazdasági növekedés eredménye lehet; ehhez pedig arra van szükség, hogy a munkaerő birtokában legyen annak a szakmai jártasságnak és hozzáértésnek, amelyet a társaságok és a vállalkozók megkövetelnek. |
| --- | --- | --- |

7.

Ami a fenntartható fejlődés és a „több és jobb munkahely” kérdését illeti, az oktatás és a szakképzés szolgál alapul a jobb minőségű munkahelyek teremtésének lehetőségéhez és a fejlődés fenntarthatóságához. Ez még inkább igaz a tudásalapú társadalmak és gazdaságok esetében.

—

Több munkahely csak a jobb és nagyobb munkahelyteremtő potenciállal rendelkező gazdasági növekedés eredménye lehet; ehhez pedig arra van szükség, hogy a munkaerő birtokában legyen annak a szakmai jártasságnak és hozzáértésnek, amelyet a társaságok és a vállalkozók megkövetelnek.

| — | A jobb minőségű munkahely értelemszerűen magasabb szintű kompetenciát igényel a munkavállalótól, ez viszont – a demográfiai változások fényében – az oktatás és szakképzés valamennyi szintjén végbemenő egész életen át tartó, nagyobb arányú egyéni fejlődést feltételez. Az oktatás és a szakképzés, a nem formális és az informális tanulás mind az említett cél elérésének eszközei. |
| --- | --- |

—

A jobb minőségű munkahely értelemszerűen magasabb szintű kompetenciát igényel a munkavállalótól, ez viszont – a demográfiai változások fényében – az oktatás és szakképzés valamennyi szintjén végbemenő egész életen át tartó, nagyobb arányú egyéni fejlődést feltételez. Az oktatás és a szakképzés, a nem formális és az informális tanulás mind az említett cél elérésének eszközei.

| — | Az oktatás és a szakképzés növeli a fiatalok tudatosságát a környezetvédelmi dimenziót illetően, és segíti őket annak megértésében, hogy a fenntartható gazdasági fejlődés a jelen nemzedékek igényeinek való megfelelés közben nem járhat a jövő nemzedékek majdani szükségleteinek kockáztatásával. |
| --- | --- |

—

Az oktatás és a szakképzés növeli a fiatalok tudatosságát a környezetvédelmi dimenziót illetően, és segíti őket annak megértésében, hogy a fenntartható gazdasági fejlődés a jelen nemzedékek igényeinek való megfelelés közben nem járhat a jövő nemzedékek majdani szükségleteinek kockáztatásával.

| 8. | A „nagyobb társadalmi kohézió” vonatkozásában az oktatás és a szakképzés támogatja a megértést és a toleranciát. Ezenfelül, mindenki számára méltányosabb életkezdési lehetőséget rejt.






  — | A kora gyermekkori nevelés nyújtja a legjobb lehetőséget arra, hogy a pedagógusok a gyermekekben kialakítsák a szociális készségeket, és felkészítsék őket arra az egyre inkább multikulturális világra, amelyben élünk, és különösen arra, hogy a kevesebb lehetőséggel induló gyermekek jobb iskolai előkészítésben részesüljenek. |
| --- | --- | --- |

8.

A „nagyobb társadalmi kohézió” vonatkozásában az oktatás és a szakképzés támogatja a megértést és a toleranciát. Ezenfelül, mindenki számára méltányosabb életkezdési lehetőséget rejt.

—

A kora gyermekkori nevelés nyújtja a legjobb lehetőséget arra, hogy a pedagógusok a gyermekekben kialakítsák a szociális készségeket, és felkészítsék őket arra az egyre inkább multikulturális világra, amelyben élünk, és különösen arra, hogy a kevesebb lehetőséggel induló gyermekek jobb iskolai előkészítésben részesüljenek.

| — | A legtágabb értelemben vett állampolgári nevelés, beleértve a civil társadalomban való részvétel lehetőségét is, kiegészítő eszköze a kulturális és társadalmi kirekesztés elleni küzdelemnek, valamint a fiatalok és a speciális igényű személyek társadalmi integrációja elősegítésének. |
| --- | --- |

—

A legtágabb értelemben vett állampolgári nevelés, beleértve a civil társadalomban való részvétel lehetőségét is, kiegészítő eszköze a kulturális és társadalmi kirekesztés elleni küzdelemnek, valamint a fiatalok és a speciális igényű személyek társadalmi integrációja elősegítésének.

EMLÉKEZTET ARRA, HOGY

| 9. | A lisszaboni következtetésekkel összhangban a Tanács megállapodásra jutott egy koherens és integrált munkaprogramot illetően, melyet jelenleg „Oktatás és szakképzés 2010” programként említenek. A Tanács és a Bizottság a Tanácshoz benyújtott, 2004. februárjában elfogadott közös időközi jelentésében három azonnali további cselekvést igénylő, prioritást élvező területet emelt ki:






  — | A reformok és a beruházás összpontosítása a tudásalapú társadalom kulcsfontosságú területeire. |
| --- | --- | --- |

9.

A lisszaboni következtetésekkel összhangban a Tanács megállapodásra jutott egy koherens és integrált munkaprogramot illetően, melyet jelenleg „Oktatás és szakképzés 2010” programként említenek. A Tanács és a Bizottság a Tanácshoz benyújtott, 2004. februárjában elfogadott közös időközi jelentésében három azonnali további cselekvést igénylő, prioritást élvező területet emelt ki:

—

A reformok és a beruházás összpontosítása a tudásalapú társadalom kulcsfontosságú területeire.

| — | Az egész életen át tartó tanulás megvalósítása. |
| --- | --- |

—

Az egész életen át tartó tanulás megvalósítása.

| — | Az európai oktatási és szakképzési térség létrehozása. |
| --- | --- |

—

Az európai oktatási és szakképzési térség létrehozása.

| 10. | Megállapodás született az Europass-ról, valamint egyéb kulcsfontosságú kérdésekről, mint például a nem formális és az informális tanulás azonosítása és hitelesítése, a szakoktatás és a szakképzés minőségbiztosítása és az egész életen át tartó orientáció. E pillanatban e megállapodások nemzeti szintű végrehajtásának kell prioritást élveznie. A szakoktatás és a szakképzés területén megvalósuló reformok és beruházások leendő prioritásait a Tanács a 2004. november 15-én elfogadott következtetéseiben határozta meg, amelyek a 2004. december 14-én elfogadott Maastrichti közlemény alapját képezték. |
| --- | --- |

10.

Megállapodás született az Europass-ról, valamint egyéb kulcsfontosságú kérdésekről, mint például a nem formális és az informális tanulás azonosítása és hitelesítése, a szakoktatás és a szakképzés minőségbiztosítása és az egész életen át tartó orientáció. E pillanatban e megállapodások nemzeti szintű végrehajtásának kell prioritást élveznie. A szakoktatás és a szakképzés területén megvalósuló reformok és beruházások leendő prioritásait a Tanács a 2004. november 15-én elfogadott következtetéseiben határozta meg, amelyek a 2004. december 14-én elfogadott Maastrichti közlemény alapját képezték.

| 11. | A bolognai folyamat indíttatására Európa szerte előrelépés történt a felsőoktatási tanterv-reformok ösztönzése terén. Emellett 2003 decemberében elfogadásra került az Erasmus Mundus program, amely azt célozza, hogy az EU a tanulás területén a világ egyik kiválósági központjává váljon. Azonban az EU részéről érkező még nagyobb arányú fellépés és támogatás tenné lehetővé a felsőoktatási intézmények számára a lisszaboni célkitűzések elérésében játszott kulcsfontosságú szerepük megvalósítását. |
| --- | --- |

11.

A bolognai folyamat indíttatására Európa szerte előrelépés történt a felsőoktatási tanterv-reformok ösztönzése terén. Emellett 2003 decemberében elfogadásra került az Erasmus Mundus program, amely azt célozza, hogy az EU a tanulás területén a világ egyik kiválósági központjává váljon. Azonban az EU részéről érkező még nagyobb arányú fellépés és támogatás tenné lehetővé a felsőoktatási intézmények számára a lisszaboni célkitűzések elérésében játszott kulcsfontosságú szerepük megvalósítását.

| 12. | A munkaprogram keretében történő előrelépések figyelemmel kísérése érdekében a Tanács 2003 májusában az EU egészére vonatkozó teljesítménymérő referenciaértékeket fogadott el. Ezek nagyon fontosak a lisszaboni stratégia szempontjából, és ezért 2010-ig bezárólag teljesülniük kell. |
| --- | --- |

12.

A munkaprogram keretében történő előrelépések figyelemmel kísérése érdekében a Tanács 2003 májusában az EU egészére vonatkozó teljesítménymérő referenciaértékeket fogadott el. Ezek nagyon fontosak a lisszaboni stratégia szempontjából, és ezért 2010-ig bezárólag teljesülniük kell.

| 13. | Nemzeti szinten megindult ugyan az oktatási és a szakképzési rendszerek korszerűsítése, számos teendő maradt azonban a szükséges reformok végrehajtása szempontjából. |
| --- | --- |

13.

Nemzeti szinten megindult ugyan az oktatási és a szakképzési rendszerek korszerűsítése, számos teendő maradt azonban a szükséges reformok végrehajtása szempontjából.

AJÁNLJA, HOGY

| 14. | A 2006-ban az Európai Tanácsnak teendő következő közös tanácsi és bizottsági jelentés kidolgozása során további intézkedésekre kerüljön sor európai és nemzeti szinten, tekintettel a az „Oktatás és szakképzés 2010” programban meghatározott prioritások szerinti lisszaboni félidős értékelésre, és különös tekintettel a humántőke fejlesztését célzó intézkedésekre:






  — | A reformok és a beruházások összpontosítása a tudásalapú társadalom kulcsfontosságú területeire






  — | A lisszaboni célkitűzés megvalósulása, mely az oktatásba és a szakképzésbe történő állami és magánberuházások jelentős növelését és hatékony kihasználását sürgeti. |
| --- | --- | --- | --- |

14.

A 2006-ban az Európai Tanácsnak teendő következő közös tanácsi és bizottsági jelentés kidolgozása során további intézkedésekre kerüljön sor európai és nemzeti szinten, tekintettel a az „Oktatás és szakképzés 2010” programban meghatározott prioritások szerinti lisszaboni félidős értékelésre, és különös tekintettel a humántőke fejlesztését célzó intézkedésekre:

—

A reformok és a beruházások összpontosítása a tudásalapú társadalom kulcsfontosságú területeire

—

A lisszaboni célkitűzés megvalósulása, mely az oktatásba és a szakképzésbe történő állami és magánberuházások jelentős növelését és hatékony kihasználását sürgeti.

| — | A kiválóságon alapuló kultúra valamint értékelési rendszerek kialakítása annak érdekében, hogy az EU oktatási és szakképzési rendszerei minőségreferenciává váljanak az egész világ számára. |
| --- | --- |

—

A kiválóságon alapuló kultúra valamint értékelési rendszerek kialakítása annak érdekében, hogy az EU oktatási és szakképzési rendszerei minőségreferenciává váljanak az egész világ számára.

| — | A kormányzás javítása nemzeti szinten valamennyi illetékes érdekelt fél – beleértve a szociális partnereket – bevonása, valamint az érintett hatóságok közötti koordináció javítása által. |
| --- | --- |

—

A kormányzás javítása nemzeti szinten valamennyi illetékes érdekelt fél – beleértve a szociális partnereket – bevonása, valamint az érintett hatóságok közötti koordináció javítása által.

| — | Az oktatás és egyéb politikai területek, mint például a foglalkoztatás, a kutatás, az innováció, valamint a makrogazdaság-politika közötti összehangoltság és egymást kiegészítő jelleg erősítése. |
| --- | --- |

—

Az oktatás és egyéb politikai területek, mint például a foglalkoztatás, a kutatás, az innováció, valamint a makrogazdaság-politika közötti összehangoltság és egymást kiegészítő jelleg erősítése.

| — | Az egész életen át tartó tanulás megvalósítása:
  Az egész életen át tartó tanulás nemzeti stratégiáinak annak biztosítására kell irányulniuk, hogy minden állampolgár megszerezze mindazokat a kulcsfontosságú kompetenciákat, amelyekre egy tudásalapú társadalomban szüksége lehet, és hogy tanuláshoz biztosított környezet mindenütt nyitott, kedvező és könnyen hozzáférhető legyen. Többek között a következő intézkedések járulhatnak hozzá ezeknek a céloknak az eléréséhez:






  — | Az egész életen át tartó tanulásra nyíló lehetőségek megsokszorozása, például a – különösen az információs és kommunikációs technikák alkalmazásával történő – távoktatás eszközével. |
| --- | --- | --- |

—

Az egész életen át tartó tanulás megvalósítása:

Az egész életen át tartó tanulás nemzeti stratégiáinak annak biztosítására kell irányulniuk, hogy minden állampolgár megszerezze mindazokat a kulcsfontosságú kompetenciákat, amelyekre egy tudásalapú társadalomban szüksége lehet, és hogy tanuláshoz biztosított környezet mindenütt nyitott, kedvező és könnyen hozzáférhető legyen. Többek között a következő intézkedések járulhatnak hozzá ezeknek a céloknak az eléréséhez:

—

Az egész életen át tartó tanulásra nyíló lehetőségek megsokszorozása, például a – különösen az információs és kommunikációs technikák alkalmazásával történő – távoktatás eszközével.

| — | Az egész életen át tartó tanulás iránti igény ösztönzése a hivatás és a családi élet összeegyeztetésére irányuló intézkedések révén. |
| --- | --- |

—

Az egész életen át tartó tanulás iránti igény ösztönzése a hivatás és a családi élet összeegyeztetésére irányuló intézkedések révén.

| — | A továbbképzés költségmegosztó modelljeinek megkeresése (munkaadók, alkalmazottak és közszolgáltatók). |
| --- | --- |

—

A továbbképzés költségmegosztó modelljeinek megkeresése (munkaadók, alkalmazottak és közszolgáltatók).

| — | Olyan nemzeti stratégiák kidolgozása, amelyek többek között az egész életen át tartó tanulásra nyíló lehetőségek vonatkozásában jelenleg a nagy és kisvállalatok, valamint a magasan és az alacsonyan képzett polgárok között húzódó különbségek kiegyenlítését célozzák. |
| --- | --- |

—

Olyan nemzeti stratégiák kidolgozása, amelyek többek között az egész életen át tartó tanulásra nyíló lehetőségek vonatkozásában jelenleg a nagy és kisvállalatok, valamint a magasan és az alacsonyan képzett polgárok között húzódó különbségek kiegyenlítését célozzák.

| — | Az egész életen át tartó tanulás területére vonatkozó leendő integrált cselekvési terv elfogadása. |
| --- | --- |

—

Az egész életen át tartó tanulás területére vonatkozó leendő integrált cselekvési terv elfogadása.

| — | Az európai oktatási és szakképzési térség létrehozása:






  — | A koordináció nyitott módszerének megerősítése, például a következők által:






  — | „tanulócsoportokban” folyó munka, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy prioritást élvező területeikre összpontosítsanak; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Az európai oktatási és szakképzési térség létrehozása:

—

A koordináció nyitott módszerének megerősítése, például a következők által:

—

„tanulócsoportokban” folyó munka, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy prioritást élvező területeikre összpontosítsanak;

| — | az oktatási és szakképzési statisztikák alkalmazási körének, pontosságának és megbízhatóságának javítása; |
| --- | --- |

—

az oktatási és szakképzési statisztikák alkalmazási körének, pontosságának és megbízhatóságának javítása;

| — | az új területek mutatóinak azonosítása és működésbe hozatala, a közös időközi jelentésben előirányzottaknak megfelelően, beleértve a barcelonai Európai Tanács által 2002 márciusában kért idegen nyelvtudási mutatókat. |
| --- | --- |

—

az új területek mutatóinak azonosítása és működésbe hozatala, a közös időközi jelentésben előirányzottaknak megfelelően, beleértve a barcelonai Európai Tanács által 2002 márciusában kért idegen nyelvtudási mutatókat.

| — | európai szintű közös referenciapontok elfogadása olyan területeken, mint például az kulcsfontosságú kompetenciák és a tanárok és oktatók képzése; |
| --- | --- |

—

európai szintű közös referenciapontok elfogadása olyan területeken, mint például az kulcsfontosságú kompetenciák és a tanárok és oktatók képzése;

| — | A felsőoktatási intézmények lisszaboni stratégiában játszott szerepének megerősítése és a felsőoktatás minőségének javítása, a felsőoktatás nemzetközi vonzerejének és a hallgatók és oktatók mobilitásának növelése érdekében. |
| --- | --- |

—

A felsőoktatási intézmények lisszaboni stratégiában játszott szerepének megerősítése és a felsőoktatás minőségének javítása, a felsőoktatás nemzetközi vonzerejének és a hallgatók és oktatók mobilitásának növelése érdekében.

| — | A felsőoktatás és a kutatás összehangolt együttműködésének és egymást kiegészítő jellegének fokozása a fiatal kutatók mobilitása és a kiválósági központok hálózatának kiépítése által. |
| --- | --- |

—

A felsőoktatás és a kutatás összehangolt együttműködésének és egymást kiegészítő jellegének fokozása a fiatal kutatók mobilitása és a kiválósági központok hálózatának kiépítése által.

| — | 2006 végéig a kompetenciákra és tanulási eredményekre alapozott közös referenciaként használható európai képesítési keretrendszer, kifejlesztése, amely kiterjed mind a szakoktatásra és szakképzésre, mind az általános közoktatásra (közép- és felsőfokon). |
| --- | --- |

—

2006 végéig a kompetenciákra és tanulási eredményekre alapozott közös referenciaként használható európai képesítési keretrendszer, kifejlesztése, amely kiterjed mind a szakoktatásra és szakképzésre, mind az általános közoktatásra (közép- és felsőfokon).

FELKÉRI AZ EURÓPAI TANÁCSOT a következőkre:

| 15. | Annak újbóli megerősítése, hogy az egész életen át tartó tanulás a lisszaboni célok elérésének elengedhetetlen feltétele, és az is marad. Ebben az összefüggésben az „Oktatás és szakképzés 2010” munkaprogram sikeres végrehajtása alapvető fontosságú mind a tudás és az innováció fejlesztése, mind a több és jobb munkahely megteremtése érdekében. |
| --- | --- |

15.

Annak újbóli megerősítése, hogy az egész életen át tartó tanulás a lisszaboni célok elérésének elengedhetetlen feltétele, és az is marad. Ebben az összefüggésben az „Oktatás és szakképzés 2010” munkaprogram sikeres végrehajtása alapvető fontosságú mind a tudás és az innováció fejlesztése, mind a több és jobb munkahely megteremtése érdekében.

| 16. | A félidős értékelés lendületének megragadása, a következők prioritásként kezelése által:






  — | a szükséges készségek és kompetenciák fejlesztése érdekében az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó, az oktatás és a szakképzés valamennyi szintjét és dimenzióját felölelő, koherens és átfogó stratégiák kialakítása valamennyi érdekelt fél bevonásával a tagállamokban 2006-ig. |
| --- | --- | --- |

16.

A félidős értékelés lendületének megragadása, a következők prioritásként kezelése által:

—

a szükséges készségek és kompetenciák fejlesztése érdekében az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó, az oktatás és a szakképzés valamennyi szintjét és dimenzióját felölelő, koherens és átfogó stratégiák kialakítása valamennyi érdekelt fél bevonásával a tagállamokban 2006-ig.

| — | a kiválóság előmozdítása az oktatási és szakképzési rendszerek valamennyi szintjén, a munkahelyteremtés és a növekedés, valamint a társadalmi kohézió támogatása érdekében. |
| --- | --- |

—

a kiválóság előmozdítása az oktatási és szakképzési rendszerek valamennyi szintjén, a munkahelyteremtés és a növekedés, valamint a társadalmi kohézió támogatása érdekében.

| — | az „Oktatás és szakképzés 2010” munkaprogram tagállamokon belüli végrehajtása, beleértve az oktatásba és a szakképzésbe történő beruházások hatékonyabb kihasználását és szükséges növelését; |
| --- | --- |

—

az „Oktatás és szakképzés 2010” munkaprogram tagállamokon belüli végrehajtása, beleértve az oktatásba és a szakképzésbe történő beruházások hatékonyabb kihasználását és szükséges növelését;

| — | az oktatás és a szakképzés területén való fokozott európai együttműködés a reformok ösztönzése és támogatása érdekében, különösen a következők révén:






  — | a tagállamok szükségleteihez jobban igazodó csoportos tanulás; |
| --- | --- | --- |

—

az oktatás és a szakképzés területén való fokozott európai együttműködés a reformok ösztönzése és támogatása érdekében, különösen a következők révén:

—

a tagállamok szükségleteihez jobban igazodó csoportos tanulás;

| — | a fejlődés figyelemmel kísérésének minőségi javítása; |
| --- | --- |

—

a fejlődés figyelemmel kísérésének minőségi javítása;

| — | a szakoktatás és szakképzés valamint a felsőoktatás és a kutatás lisszaboni stratégiához történő hozzájárulásának fokozása; |
| --- | --- |

—

a szakoktatás és szakképzés valamint a felsőoktatás és a kutatás lisszaboni stratégiához történő hozzájárulásának fokozása;

| — | az európai képesítési keretrendszer kidolgozása és megvalósítása. |
| --- | --- |

—

az európai képesítési keretrendszer kidolgozása és megvalósítása.

| 17. | A Tanács (Oktatás – ifjúság – kultúra) felszólítása a hatáskörébe – azaz az oktatás és a szakképzés körébe – tartozó szempontok figyelemmel kíséréséhez való hozzájárulásra a lisszaboni stratégia jelentéstételi mechanizmusának keretében. |
| --- | --- |

17.

A Tanács (Oktatás – ifjúság – kultúra) felszólítása a hatáskörébe – azaz az oktatás és a szakképzés körébe – tartozó szempontok figyelemmel kíséréséhez való hozzájárulásra a lisszaboni stratégia jelentéstételi mechanizmusának keretében.

| 18. | Az európai ifjúsági paktum kezdeményezésének a lisszaboni stratégia félidős értékelésének keretébe történő integrálása annak érdekében, hogy a fiatal európai generáció minőségi munkahelyekhez és magasabb szintű oktatáshoz jusson, és alkalmazkodóképessége javítását célzó képzésben vegyen részt, valamint annak érdekében, hogy a fenti célt szolgáló konkrét intézkedésekhez szükséges irányok kijelölésre kerüljenek az „Oktatás és szakképzés 2010” és más létező programok keretén belül. |
| --- | --- |

18.

Az európai ifjúsági paktum kezdeményezésének a lisszaboni stratégia félidős értékelésének keretébe történő integrálása annak érdekében, hogy a fiatal európai generáció minőségi munkahelyekhez és magasabb szintű oktatáshoz jusson, és alkalmazkodóképessége javítását célzó képzésben vegyen részt, valamint annak érdekében, hogy a fenti célt szolgáló konkrét intézkedésekhez szükséges irányok kijelölésre kerüljenek az „Oktatás és szakképzés 2010” és más létező programok keretén belül.

---

| 7.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 85/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 85/5

---

A TANÁCS KÖVETKEZTETÉSEI

2005. február 21.

az ifjúságról a lisszaboni stratégia félidős értékelésének keretében

(2005/C 85/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a következőkre:

| 1. | a 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács által kitűzött és a 2001. március 23–24-i stockholmi Európai Tanács által megerősített célkitűzés, amely arra irányul, hogy az Európai Unió „a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely képes a fenntartható gazdasági fejlődésre, több és jobb munkahelyet kínál és nagyobb társadalmi kohéziót valósít meg”; |
| --- | --- |

1.

a 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács által kitűzött és a 2001. március 23–24-i stockholmi Európai Tanács által megerősített célkitűzés, amely arra irányul, hogy az Európai Unió „a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely képes a fenntartható gazdasági fejlődésre, több és jobb munkahelyet kínál és nagyobb társadalmi kohéziót valósít meg”;

| 2. | a Bizottság által 2001. november 21-én elfogadott „Új lendület Európa fiataljai számára” című fehér könyvre, amely megállapítja, hogy „Ez a stratégia új célokat tűz ki a politika olyan különböző területein, amelyek szorosan kapcsolódnak az ifjúsághoz, mint például az oktatás, a foglalkoztatás, a társadalmi integráció, az információ és a civil társadalom”; |
| --- | --- |

2.

a Bizottság által 2001. november 21-én elfogadott „Új lendület Európa fiataljai számára” című fehér könyvre, amely megállapítja, hogy „Ez a stratégia új célokat tűz ki a politika olyan különböző területein, amelyek szorosan kapcsolódnak az ifjúsághoz, mint például az oktatás, a foglalkoztatás, a társadalmi integráció, az információ és a civil társadalom”;

| 3. | a koordináció nyílt módszerét – a fent említett fehér könyv alapján – az ifjúságpolitika területén folytatott együttműködés új kereteként elfogadó és az ifjúsági dimenzió más politikákba és programokba való beillesztését javasló 2002. június 27-i tanácsi állásfoglalás; |
| --- | --- |

3.

a koordináció nyílt módszerét – a fent említett fehér könyv alapján – az ifjúságpolitika területén folytatott együttműködés új kereteként elfogadó és az ifjúsági dimenzió más politikákba és programokba való beillesztését javasló 2002. június 27-i tanácsi állásfoglalás;

| 4. | a 2004. november 4–5-i Európai Tanács következtetései, amelyben tudomásul veszi a francia, a német, a spanyol és a svéd állam- és kormányfők levelét, amely rámutat a demográfiai tényezők jelentőségére Európa jövőbeni gazdasági és szociális fejlődésének formálásában, és az „európai ifjúsági paktum” kidolgozására szólít fel; |
| --- | --- |

4.

a 2004. november 4–5-i Európai Tanács következtetései, amelyben tudomásul veszi a francia, a német, a spanyol és a svéd állam- és kormányfők levelét, amely rámutat a demográfiai tényezők jelentőségére Európa jövőbeni gazdasági és szociális fejlődésének formálásában, és az „európai ifjúsági paktum” kidolgozására szólít fel;

| 5. | a Bizottságnak a 2005. évi tavaszi Európai Tanácshoz címzett, a lisszaboni stratégia félidős értékeléséről szóló közleményére („Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete”), amely szerint „továbbra is szükségünk van egy olyan társadalomképre, amely az idősebb és a fiatalabb nemzedékeket egyaránt képes integrálni”, és amely hangsúlyozza a „sürgős fellépés szükségességét”. |
| --- | --- |

5.

a Bizottságnak a 2005. évi tavaszi Európai Tanácshoz címzett, a lisszaboni stratégia félidős értékeléséről szóló közleményére („Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete”), amely szerint „továbbra is szükségünk van egy olyan társadalomképre, amely az idősebb és a fiatalabb nemzedékeket egyaránt képes integrálni”, és amely hangsúlyozza a „sürgős fellépés szükségességét”.

HANGSÚLYOZZA

| 6. | az ifjúsági perspektíva fontosságát a lisszaboni stratégiában, tekintettel az Európai Unió demográfiai, gazdasági, szociális és politikai fejlődésére, és különösen öregedő népességére; |
| --- | --- |

6.

az ifjúsági perspektíva fontosságát a lisszaboni stratégiában, tekintettel az Európai Unió demográfiai, gazdasági, szociális és politikai fejlődésére, és különösen öregedő népességére;

| 7. | az ifjúság innovációs képességének, kezdeményező és vállalkozó szellemének, mobilitásának és multikulturális beilleszkedési képességének hozzájárulását a versenyképességhez, a fenntartható növekedéshez és a társadalmi kohézióhoz; |
| --- | --- |

7.

az ifjúság innovációs képességének, kezdeményező és vállalkozó szellemének, mobilitásának és multikulturális beilleszkedési képességének hozzájárulását a versenyképességhez, a fenntartható növekedéshez és a társadalmi kohézióhoz;

| 8. | a fiatalokra összpontosító összehangolt, összefüggő és átfogó politika fontosságát; |
| --- | --- |

8.

a fiatalokra összpontosító összehangolt, összefüggő és átfogó politika fontosságát;

| 9. | az ifjúságpolitikáról szóló Fehér Könyv fontosságát ebben az összefüggésben, különös tekintettel a koordináció nyílt módszerére, és az ifjúság kérdésének más politikákba történő beillesztésére, valamint az ifjúságot érintő különböző politikák és programok közötti összhang és az egymást kiegészítő jelleg erősítésének szükségességére; |
| --- | --- |

9.

az ifjúságpolitikáról szóló Fehér Könyv fontosságát ebben az összefüggésben, különös tekintettel a koordináció nyílt módszerére, és az ifjúság kérdésének más politikákba történő beillesztésére, valamint az ifjúságot érintő különböző politikák és programok közötti összhang és az egymást kiegészítő jelleg erősítésének szükségességére;

| 10. | hogy az ifjúságnak és a fiatalok életkörülményeinek jobb megértése előfeltétele a fiatalokat képességeik legjobb kihasználására ösztönző hatékony intézkedések meghatározásának; |
| --- | --- |

10.

hogy az ifjúságnak és a fiatalok életkörülményeinek jobb megértése előfeltétele a fiatalokat képességeik legjobb kihasználására ösztönző hatékony intézkedések meghatározásának;

| 11. | hogy a lisszaboni stratégia sikerességéhez szükség van az ifjúság támogatására. |
| --- | --- |

11.

hogy a lisszaboni stratégia sikerességéhez szükség van az ifjúság támogatására.

OSZTJA

| 12. | ebben az összefüggésben a Bizottság által kifejezésre juttatott meggyőződést, miszerint a lisszaboni stratégiának „biztosítania kell, hogy a javasolt reformok segítségével a fiatalok továbbra is eséllyel induljanak az életnek, és olyan képességekkel gazdagodjanak, amelyeknek egész életük során hasznát veszik”; |
| --- | --- |

12.

ebben az összefüggésben a Bizottság által kifejezésre juttatott meggyőződést, miszerint a lisszaboni stratégiának „biztosítania kell, hogy a javasolt reformok segítségével a fiatalok továbbra is eséllyel induljanak az életnek, és olyan képességekkel gazdagodjanak, amelyeknek egész életük során hasznát veszik”;

| 13. | a Bizottságnak a 2005. évi tavaszi Európai Tanácshoz címzett közleményében kifejezésre juttatott törekvését, miszerint az olyan kulcsfontosságú területek keretében, mint például a foglalkoztatás, a család és a munka összeegyeztetése, az emberi erőforrásba való beruházás és a kutatás-fejlesztés, a fiatalok kérdését is kezelni kell. |
| --- | --- |

13.

a Bizottságnak a 2005. évi tavaszi Európai Tanácshoz címzett közleményében kifejezésre juttatott törekvését, miszerint az olyan kulcsfontosságú területek keretében, mint például a foglalkoztatás, a család és a munka összeegyeztetése, az emberi erőforrásba való beruházás és a kutatás-fejlesztés, a fiatalok kérdését is kezelni kell.

ÚGY ÍTÉLI MEG, HOGY

| 14. | a meglevő eszközök és mechanizmusok alapján egy ilyen, fiatalokat célzó megközelítést hatékonyan be kellene illeszteni a lisszaboni stratégia által előirányzott politikákba; |
| --- | --- |

14.

a meglevő eszközök és mechanizmusok alapján egy ilyen, fiatalokat célzó megközelítést hatékonyan be kellene illeszteni a lisszaboni stratégia által előirányzott politikákba;

| 15. | a fiatalokat támogató konkrét erőfeszítéseknek figyelembe kell venniük a nemek közötti egyenlőséget, és egyenlő mértékben alkalmazandók a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra is, különösen az oktatás, a foglalkoztatás, a társadalmi integráció és a mobilitás területén; |
| --- | --- |

15.

a fiatalokat támogató konkrét erőfeszítéseknek figyelembe kell venniük a nemek közötti egyenlőséget, és egyenlő mértékben alkalmazandók a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra is, különösen az oktatás, a foglalkoztatás, a társadalmi integráció és a mobilitás területén;

| 16. | a fiatalok aktív részvétele a társadalomban egyaránt célkitűzés és módszer, amely garantálja az európai polgároknak a lisszaboni célkitűzésekbe való bevonását, és hozzájárul a fiatalok személyes fejlődéséhez és társadalmi integrációjához, valamint általában a társadalmi kohézióhoz. Következésképpen a lisszaboni stratégia sikerének további tényezőjét jelenti. |
| --- | --- |

16.

a fiatalok aktív részvétele a társadalomban egyaránt célkitűzés és módszer, amely garantálja az európai polgároknak a lisszaboni célkitűzésekbe való bevonását, és hozzájárul a fiatalok személyes fejlődéséhez és társadalmi integrációjához, valamint általában a társadalmi kohézióhoz. Következésképpen a lisszaboni stratégia sikerének további tényezőjét jelenti.

FELKÉRI AZ EURÓPAI TANÁCSOT, HOGY

| 17. | illessze be a lisszaboni stratégia félidős értékelésének és a Bizottságnak a 2005. évi tavaszi Európai Tanácshoz címzett közleményével kapcsolatos tanácskozásoknak a keretébe az „európai ifjúsági paktum” kezdeményezést, amely különösen a foglalkoztatás, a társadalmi kohézió, az oktatás, a képzés, a mobilitás valamint a család és a munka összeegyeztetésének területeit foglalja magában; |
| --- | --- |

17.

illessze be a lisszaboni stratégia félidős értékelésének és a Bizottságnak a 2005. évi tavaszi Európai Tanácshoz címzett közleményével kapcsolatos tanácskozásoknak a keretébe az „európai ifjúsági paktum” kezdeményezést, amely különösen a foglalkoztatás, a társadalmi kohézió, az oktatás, a képzés, a mobilitás valamint a család és a munka összeegyeztetésének területeit foglalja magában;

| 18. | határozza meg a kezdeményezésnek az összes érintett ágazatban történő végrehajtásához szükséges konkrét intézkedések irányvonalát; |
| --- | --- |

18.

határozza meg a kezdeményezésnek az összes érintett ágazatban történő végrehajtásához szükséges konkrét intézkedések irányvonalát;

| 19. | vegye tudomásul a Bizottság azon szándékát, hogy e kezdeményezésről közleményt fogadjon el; |
| --- | --- |

19.

vegye tudomásul a Bizottság azon szándékát, hogy e kezdeményezésről közleményt fogadjon el;

| 20. | bízza meg a Bizottságot és a tagállamokat azzal, hogy biztosítsák a fiatalok és az ifjúsági szervezetek – többek között az „Európai Ifjúsági Fórumon” keresztüli – teljes körű bevonását ebbe a megközelítésbe; |
| --- | --- |

20.

bízza meg a Bizottságot és a tagállamokat azzal, hogy biztosítsák a fiatalok és az ifjúsági szervezetek – többek között az „Európai Ifjúsági Fórumon” keresztüli – teljes körű bevonását ebbe a megközelítésbe;

| 21. | kísérje figyelemmel az európai ifjúsági paktum végrehajtását a lisszaboni stratégia jelentési mechanizmusain keresztül, és kérje fel a Tanácsot (Oktatás – ifjúság – kultúra) arra, hogy a hatáskörébe tartozó területek felügyeletében működjön közre. |
| --- | --- |

21.

kísérje figyelemmel az európai ifjúsági paktum végrehajtását a lisszaboni stratégia jelentési mechanizmusain keresztül, és kérje fel a Tanácsot (Oktatás – ifjúság – kultúra) arra, hogy a hatáskörébe tartozó területek felügyeletében működjön közre.

---

Bizottság

| 7.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 85/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 85/7

---

Euro átváltási árfolyamok (1)

2005. április 6.

(2005/C 85/03)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2860 |
| JPY | Japán yen | 139,75 |
| DKK | Dán korona | 7,4500 |
| GBP | Angol font | 0,68505 |
| SEK | Svéd korona | 9,1612 |
| CHF | Svájci frank | 1,5508 |
| ISK | Izlandi korona | 78,76 |
| NOK | Norvég korona | 8,1670 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5842 |
| CZK | Cseh korona | 29,956 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar Forint | 247,23 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6961 |
| MTL | Máltai líra | 0,4298 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1273 |
| ROL | Román lej | 36 492 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,68 |
| SKK | Szlovák korona | 38,915 |
| TRY | Török líra | 1,7462 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6804 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5708 |
| HKD | Hong Kong-i dollár | 10,0302 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8092 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1378 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 303,23 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,8774 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,6436 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4150 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 191,28 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,887 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 70,376 |
| RUB | Orosz rubel | 35,8450 |
| THB | Thaiföldi baht | 50,872 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2860

JPY

Japán yen

139,75

DKK

Dán korona

7,4500

GBP

Angol font

0,68505

SEK

Svéd korona

9,1612

CHF

Svájci frank

1,5508

ISK

Izlandi korona

78,76

NOK

Norvég korona

8,1670

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5842

CZK

Cseh korona

29,956

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar Forint

247,23

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6961

MTL

Máltai líra

0,4298

PLN

Lengyel zloty

4,1273

ROL

Román lej

36 492

SIT

Szlovén tolar

239,68

SKK

Szlovák korona

38,915

TRY

Török líra

1,7462

AUD

Ausztrál dollár

1,6804

CAD

Kanadai dollár

1,5708

HKD

Hong Kong-i dollár

10,0302

NZD

Új-zélandi dollár

1,8092

SGD

Szingapúri dollár

2,1378

KRW

Dél-Koreai won

1 303,23

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,8774

CNY

Kínai renminbi

10,6436

HRK

Horvát kuna

7,4150

IDR

Indonéz rúpia

12 191,28

MYR

Maláj ringgit

4,887

PHP

Fülöp-szigeteki peso

70,376

RUB

Orosz rubel

35,8450

THB

Thaiföldi baht

50,872

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 7.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 85/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 85/8

---

A tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2001/25/EK irányelv (1) 18. cikkének (3) bekezdésében megállapított eljárás keretében elismert megfelelő bizonyítványok jegyzéke

(A 2004. december 31-én fennálló helyzet)

(2005/C 85/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

| Tagállam | Érintett harmadik ország | Megfelelő bizonyítványok |
| --- | --- | --- |
| EL | Indonézia | Parancsnok 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Első tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)
  Másodgéptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős tiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)
  Rádiókommunikációs tiszt (IV/2. szabály) |
| UK | Korea | Fedélzeti tiszt, 1. osztály (tengerjáró hajó kapitánya, Master Mariner)
  Fedélzeti tiszt, 2. osztály
  Fedélzeti tiszt, 3. osztály
  Fedélzeti tiszt, 4. osztály (parancsnok part menti utakon)
  Fedélzeti tiszt, 5. osztály
  Fedélzeti tiszt, 6. osztály |
| IT | Ausztrália | Fedélzeti személyzet
  Parancsnok, I. osztály (II/2. szabály)
  Első tiszt, I. osztály (II/2. szabály)
  Parancsnok, II. osztály (II/2. szabály)
  Első tiszt, II osztály (II/2. szabály)
  Másodtiszt, I. osztály (II/1. szabály)
  Másodtiszt, II. osztály (II/3. szabály) |
| Gépüzemi szolgálat
  Géptiszt, I. osztály (III/2. szabály)
  Géptiszt, II. osztály (III/3. szabály)
  Őrszolgálatért felelős géptiszt (III/1. szabály) |
| BE | Ausztrália | Másodtiszt, 1. osztály (II/1. szabály)
  Másodtiszt, 2. osztály (II/1. szabály)
  Első tiszt, 1. osztály (II/2. szabály)
  Első tiszt, 2. osztály, V/ls <3 000 bruttó tonnatartalom (BT) u/l (II/2. szabály)
  Parancsnok, 1. osztály (II/2. szabály)
  Parancsnok, 2. osztály, korlátozás V/ls <3 000 BT u/l (II/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős géptiszt – gőz/motor vagy kombinált (korlátozás nélkül) (III/1. szabály)
  Másodgéptiszt – gőz/motor vagy kombinált (korlátozás nélkül) (III/2. szabály)
  Gépüzemvezető – gőz/motor vagy kombinált (korlátozás nélkül) (III/2. szabály) |
| BE | Horvát Köztársaság | Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón
  Első tiszt 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón
  Első tiszt 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón
  Parancsnok 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón
  Parancsnok 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt a 3. navigációs zónában közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón
  Navigációs őrszolgálatért felelős parancsnok a 3. navigációs zónában közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón
  Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón
  Másodgéptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón
  Gépüzemvezető 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón
  Gépüzemvezető 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón |
| BE | Fülöp-szigetek | Harmadtiszt
  Másodtiszt
  Első tiszt
  Parancsnok
  Negyedik géptiszt
  Harmadik géptiszt
  Második géptiszt
  Gépüzemvezető |
| BE | Indonézia | Fedélzeti tiszt, I. osztály
  Fedélzeti tiszt, II. osztály
  Fedélzeti tiszt, III. osztály
  Fedélzeti tiszt, IV. osztály
  Géptiszt, I. osztály
  Géptiszt, II. osztály
  Géptiszt, III. osztály |
| BE | Orosz Föderáció | Parancsnok
  Első tiszt
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt
  Parancsnok, part menti hajózás, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt, part menti hajózás, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón
  I. osztályú géptiszt
  II. osztályú géptiszt/B
  II. osztályú géptiszt/A
  III. osztályú géptiszt/B
  III. osztályú géptiszt/A |
| L | Argentína | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  Piloto de Ultramar (tengerjáró hajó kormányosa) (II/1. szabály)
  Piloto de Ultramar de Primera (tengerjáró hajó első kormányosa) (II/2. szabály)
  Capitan de Ultramar (tengerjáró hajó parancsnoka) (II/2. szabály) |
| Géptiszti bizonyítványok
  Maquinista Naval (tengerészeti géptiszt) (III/1. szabály)
  Maquinista Naval de Primera (tengerészeti első géptiszt) (III/2. szabály)
  Maquinista Naval superior (tengerészeti gépüzem-parancsnok) (III/2. szabály) |
| L | Ausztrália | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  Másodtiszt,1. osztály (II/1. szabály)
  Első tiszt, 1. osztály (II/2. szabály)
  Parancsnok, 1. osztály (tengerjáró hajó kapitánya, Master Mariner) (II/2. szabály) |
| Géptiszti bizonyítványok
  Őrszolgálatért felelős tengerészeti géptiszt (III/1. szabály)
  Tengerészeti géptiszt, 2. osztály (III/2. szabály)
  Tengerészeti géptiszt, 1. osztály (III/2. szabály) |
| L | Bulgária | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  Harmadtiszt (II/1. szabály)
  Másodtiszt (II/1. szabály)
  Első tiszt (II/2. szabály)
  Parancsnok (II/2. szabály) |
| Géptiszti bizonyítványok
  Negyedik géptiszt (III/1. szabály)
  Harmadik géptiszt (III/1. szabály)
  Második géptiszt (III/2. szabály)
  Gépüzemvezető (III/2. szabály) |
| L | Kanada | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  Őrszolgálatért felelős tiszt, korlátozás nélkül (II/1. szabály)
  Első tiszt, part menti (rövid távolságú) hajózás (II/1. szabály)
  Első tiszt, közepes távolságú útvonalak (II/1. szabály)
  Parancsnok, part menti (rövid távolságú) hajózás (II/1. szabály)
  Parancsnok, közepes távolságú útvonalak (II/2. szabály)
  Parancsnok, nemzetközi útvonalak (II/2. szabály)
  Parancsnok, tengerjáró hajó (Master Mariner) (II/2. szabály) |
| Géptiszti bizonyítványok
  IV. osztályú géptiszt (III/1. szabály)
  III. osztályú géptiszt (III/1. szabály)
  II. osztályú géptiszt (III/2. szabály)
  I. osztályú géptiszt (III/2. szabály) |
| L | Horvátország | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály)
  Első tiszt 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Első tiszt 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/2. szabály)
  Parancsnok 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/2. szabály)
  Parancsnok 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály) |
| Géptiszti bizonyítványok
  Gépüzemi őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)
  Másodgéptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Gépüzemvezető 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály) |
| L | Észtország | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály)
  Első tiszt 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/2. szabály)
  Első tiszt 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Parancsnok 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/2. szabály)
  Parancsnok 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály) |
| Géptiszti bizonyítványok
  Gépüzemi őrszolgálatért felelős géptiszt Diesel-motor meghajtású, 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)
  Másodgéptiszt Diesel-motor meghajtású, 3 000 kW-nál kisebb főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)
  Gépüzemvezető Diesel-motor meghajtású, 3 000 kW-nál kisebb főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)
  Másodgéptiszt Diesel-motor meghajtású, 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Gépüzemvezető Diesel-motor meghajtású, 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály) |
| L | India | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  Parancsnok nemzetközi forgalomban közlekedő hajón, képesítési bizonyítvány (Fedélzet) 1. osztály (II/2. szabály) (parancsnok)
  Első tiszt nemzetközi forgalomban közlekedő hajón, képesítési bizonyítvány (Fedélzet) 2. osztály (II/2. szabály) (első tiszt)
  Másodtiszt nemzetközi forgalomban közlekedő hajón, képesítési bizonyítvány (Fedélzet) 3. osztály (II/1. szabály) (őrszolgálatért felelős fedélzeti tiszt) |
| Géptiszti bizonyítványok
  Tengerészeti géptiszt, képesítési bizonyítvány (MEO-1) 1. osztály (Gépüzemvezető) (III/2. szabály)
  Tengerészeti géptiszt, képesítési bizonyítvány (MEO-2) 2. osztály (másod-géptiszt) (III/2. szabály)
  Tengerészeti géptiszt, képesítési bizonyítvány (EOOW-IV) 4. osztály (gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt) (III/1. szabály) |
| L | Indonézia | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  Fedelzeti tiszt, I. osztály (tengerjáró hajó parancsnoka, Master Mariner) (II/2. szabály)
  Fedelzeti tiszt, I. osztály (II/2. szabály)
  Fedelzeti tiszt, III. osztály (II/1., II/2.4.1., II/3.5. szabály)
  Fedelzeti tiszt, IV. osztály (II/1., II/3. szabály) |
| Géptiszti bizonyítványok
  Géptiszt, I. osztály (III/2. szabály)
  Géptiszt, II. osztály (III/2. szabály)
  Géptiszt, III. osztály (III/1., III/3. szabály)
  Géptiszt, IV. osztály (III/1., III/3. szabály) |
| L | Lettország | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajón (II/1. szabály)
  Első tiszt 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/2. szabály)
  Parancsnok 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/2. szabály)
  Első tiszt 3 000 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajón „Deep-sea Navigator (nyílt tengeri navigációs tiszt)”, (II/2. szabály)
  Parancsnok 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón„Deep-sea Master (nyílt tengeri parancsnok)”, (II/2. szabály) |
| Géptiszti bizonyítványok
  Gépüzemi őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW-nál nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)
  Gépüzemvezető 750 kW-nál kisebb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Másodgéptiszt 3 000 kW-nál nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Gépüzemvezető 3 000 kW-nál nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály) |
| L | Litvánia | Parancsnok 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Első tiszt 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Parancsnok 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Első tiszt 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály)
  Parancsnok 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/3. szabály)
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/3. szabály)
  Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Másod-géptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Gépüzemvezető 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Másod-géptiszt 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)
  Gépüzemvezető 750 kW-nál kisebb főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)
  Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt 750 kW-nál kisebb főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály) |
| L | Madagaszkár | Fedélzeti személyzet
  Első tiszt, 1. osztály (korlátozás nélkül) (II/2. szabály)
  Első tiszt, 2. osztály (3 000 BT-nél kisebb hajó) (II/2. szabály)
  Patron Bornage (hajóparancsnok) (500 BT-nél kisebb, a parttól kevesebb mint 200 tengeri mérföldre közlekedő hajó) (II/3. szabály)
  Őrszolgálatért felelős tiszt (korlátozás nélkül) (II/1. szabály) |
| Gépüzemi szolgálat
  Másodgéptiszt, 1. osztály (korlátozás nélkül) (III/2. szabály)
  Másodgéptiszt, 2. osztály (3 000 kW-nál kisebb főgépteljesítmény) (III/3. szabály)
  Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt (korlátozás nélkül) (III/4L szabály) |
| L | Fülöp-szigetek | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  D1 – Parancsnoki bizonyítvány (II/2. szabály)
  D2 – Első tiszti bizonyítvány (II/2. szabály)
  D3 – Másodtiszti bizonyítvány (II/1. szabály)
  D4 – Harmadik tiszti bizonyítvány (II/1. szabály) |
| Géptiszti bizonyítványok
  E1 – Gépüzemvezetői bizonyítvány (III/2. szabály)
  E2 – Másodgéptiszti bizonyítvány (III/2. szabály)
  E3 – Harmadik géptiszti bizonyítvány (III/1. szabály)
  E4 – Negyedik géptiszti bizonyítvány (III/1. szabály) |
| L | Lengyelország | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály)
  Első tiszt 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Első tiszt 3 000 bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Parancsnoki bizonyítvány 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajóra (II/2. szabály)
  Parancsnoki bizonyítvány 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajóra (II/2. szabály)
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszti bizonyítvány part menti hajózásra (II/3. szabály)
  Parancsnoki bizonyítvány part menti hajózásra (II/3. szabály) |
| Géptiszti bizonyítványok
  Őrszolgálatért felelős géptiszti bizonyítvány 750 kW-nál kisebb főgépteljesítményű hajóra (III/1. szabály)
  Őrszolgálatért felelős géptiszti bizonyítvány 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajóra (III/1. szabály)
  Másodgéptiszt 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)
  Másodgéptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Gépüzemvezető 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)
  Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály) |
| L | Románia | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  Parancsnok 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Első tiszt 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály)
  Parancsnok 200 bruttó tonnatartalomnál kisebb, part menti útvonalakon közlekedő hajón (II/3. szabály) |
| Géptiszti bizonyítványok
  Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Másod-géptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály) |
| L | Orosz Föderáció | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  Parancsnok (II/2. szabály)
  Első tiszt (II/2. szabály
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt (II/1. szabály)
  Parancsnok 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb, part menti útvonalakon közlekedő hajón (II/3. szabály)
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb, part menti útvonalakon közlekedő hajón (II/3. szabály) |
| Géptiszti bizonyítványok
  I. osztályú géptiszt (III/2. szabály)
  II. osztályú géptiszt/B (III/3. szabály)
  II. osztályú géptiszt/A (III/2. szabály)
  III. osztályú géptiszt/B (III/3. szabály) |
| L | Szenegál | Fedélzeti személyzet
  Parancsnoki bizonyítvány 3 000 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajóra (II/2. szabály)
  Első tiszti bizonyítvány 3 000 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajóra (II/2. szabály)
  Parancsnoki bizonyítvány 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajóra (II/2. szabály)
  Első tiszti bizonyítvány 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajóra (II/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős tiszti bizonyítvány 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú teherhajón (II/1. szabály) |
| Gépüzemi szolgálat
  Gépüzemvezetői bizonyítvány 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Másod-géptiszti bizonyítvány 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Gépüzemvezetői bizonyítvány 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Másod-géptiszti bizonyítvány 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszti bizonyítvány 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály) |
| L | Ukrajna | Fedélzeti tiszti bizonyítványok
  Navigációs tiszt rövid tengeri utakon (II/1. szabály)
  Nyílt tengeri navigációs tiszt (II/2.2.1.1. szabály)
  Parancsnok rövid útvonalakon (II/3.5. szabály)
  Nyílt tengeri hajóskapitány (II/2.2.1.2. szabály) |
| Géptiszti bizonyítványok
  III. osztályú géptiszt (III/1. szabály)
  II. osztályú géptiszt (III/2.2.1.1. szabály)
  I. osztályú géptiszt (III/2.2.1.2. szabály) |
| IT | Cseh Köztársaság | Fedélzeti személyzet
  Parancsnok (II/2. szabály)
  Első tiszt (II/2. szabály)
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt (II/1. szabály) |
| Gépüzemi szolgálat
  Gépüzemvezető (III/2. szabály)
  Másod-géptiszt (III/2. szabály)
  Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt (III/1. szabály) |
| UK | Malajzia | Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt (korlátozás nélkül)
  Első tiszt (korlátozás nélkül)
  Parancsnok (korlátozás nélkül)
  Első tiszt (3 000 BT-nél kisebb hajón, part menti hajózás)
  Parancsnok (3 000 BT-nél kisebb hajón, part menti hajózás)
  Első tiszt (3 000 BT-nél nagyobb hajón, part menti hajózás)
  Parancsnok (3 000 BT-nél nagyobb hajón, part menti hajózás)
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt (500 BT-nél kisebb hajón, part menti hajózás)
  Parancsnok (500 BT-nél kisebb hajón, part menti hajózás) |
| EL | Kína | Parancsnok 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Első tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály)
  Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Másodgéptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)
  Rádiókommunikációs tiszt (IV/2. szabály) |
| EL | Ausztrália | Parancsnok 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Első tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajón (II/1. szabály)
  Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Másodgéptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)
  Rádiókommunikációs tiszt (IV/2. szabály) |
| EL | Kanada | Parancsnok 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Első tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajón (II/1.szabály)
  Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Másodgéptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)
  Rádiókommunikációs tiszt (IV/2. szabály) |
| EL | Grúzia | Parancsnok 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Első tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajón (II/1. szabály)
  Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Másod-géptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)
  Rádiókommunikációs tiszt (IV/2. szabály) |
| UK | Irán | Másodtiszt (OOW, őrszolgálatért felelős tiszt - korlátozás nélkül) (II/1. szabály)
  Első tiszt (korlátozás nélkül) (II/2. szabály)
  Tengerjáró hajó parancsnoka (Master Mariner) (II/2. szabály)
  III. osztályú géptiszt (OOW, őrszolgálatért felelős tiszt - nincs) (III/1. szabály)
  II. osztályú géptiszt (gépüzemvezető - 3 000 kW-nál kisebb hajón, másod-géptiszt – nincs) (III/2. és 3. szabály)
  Gépüzemvezető (gépüzemvezető – nincs) (III/2. szabály) |
| L | Törökország | Fedélzeti személyzet:
  Őrszolgálatért felelős tiszt, korlátozott működési területen (II/3. szabály)
  Parancsnok, korlátozott működési területen (II/3. szabály)
  Őrszolgálatért felelős tiszt (500-3 000 BT) (II/1. szabály)
  Első tiszt (500-3 000 BT) (II/2. szabály)
  Parancsnok (500-3 000 BT) (II/2. szabály)
  Őrszolgálatért felelős tiszt (korlátozás nélkül) (II/1. szabály)
  Első tiszt (korlátozás nélkül) (II/2. szabály)
  Parancsnok (korlátozás nélkül) (II/2. szabály) |
| Gépüzemi szolgálat:
  Géptiszt (750-3 000 KW) (III/1. szabály)
  Másodtiszt (750-3 000 KW) (III/3. szabály)
  Gépüzemvezető (750-3 000 KW), (III/3. szabály)
  Géptiszt (korlátozás nélkül) (III/1. szabály)
  Másodtiszt (korlátozás nélkül) (III/2. szabály)
  Gépüzemvezető (korlátozás nélkül) (III/2. szabály) |
| Általános rádiókezelő (IV/2. szabály)
  Rádiókezelő korlátozott működési területen (IV/2. szabály) |
| L | Szlovénia | Tengerjáró hajók – Minden 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajó
  Parancsnok (II/2. szabály)
  Első tiszt (II/2. szabály) |
| Tengerjáró hajók – Minden 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajó
  Parancsnok (II/2. szabály)
  Első tiszt (II/2. szabály)
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály) |
| Tengerjáró hajók – Minden 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajó
  Parancsnok (II/3. szabály)
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt (II/3. szabály)
  1. osztályú rádióelektronikai tiszt (IV/2. szabály)
  2. osztályú rádióelektronikai tiszt (IV/2. szabály)
  Általános rádióelektronikai tiszt (IV/2. szabály)
  Rádióelektronikai tiszt, korlátozott működési területen (IV/2. szabály) |
| Minden 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajó
  Gépüzemvezető (III/2. szabály)
  Másodgéptiszt (III/2. szabály) |
| Minden 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajó
  Gépüzemvezető (III/3. szabály)
  Másodgéptiszt (III/3. szabály) |
| Minden 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajó
  Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt (III/1. szabály) |
| EL | Pakisztán | Parancsnok 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Első tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)
  Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajón (II/1. szabály)
  Parancsnok és navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/3. szabály)
  Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)
  Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)
  Gépüzemvezető és másodgéptiszt 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)
  GMDSS rádiós személyzet (IV/2. szabály)
  Speciális képzés a tartályhajókon szolgáló parancsnokok és tisztek számára (V/1. szabály) |
| UK | Szerbia és Montenegró | Őrszolgálatért felelős tiszt (OOW, korlátozás nélkül) Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt
  3 000 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajók
  Első tiszt (korlátozás nélkül); első tiszt – 3 000 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajók
  Parancsnok (korlátozás nélkül); 3 000 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajók
  Első tiszt (3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajó)
  Parancsnok (3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajó)
  Őrszolgálatért felelős tiszt (OOW, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb, part menti utakon közlekedő hajó) első tiszt
  Parancsnok (500 bruttó tonnatartalomnál kisebb, part menti utakon közlekedő hajó)
  Őrszolgálatért felelős géptiszt (korlátozás nélkül)
  Másodgéptiszt (korlátozás nélkül)
  Gépüzemvezető (korlátozás nélkül)
  Másodgéptiszt (part menti hajózás, 750-3 000 kw)
  Gépüzemvezető (part menti hajózás, 750-3 000 kw) |
| PO | Törökország | Parancsnok 3 000 BT
  Első tiszt 3 000 BT
  Első tiszt <500; <3 000 BT
  Fedélzeti tiszt 500 BT
  Gépüzemvezető 3 000 KW
  Gépüzemvezető 750;<3 000 KW
  Másod-géptiszt 3 000 KW
  Másod-géptiszt 750; <3 000 KW
  Géptiszt 750 KW
  Általános rádiókezelő
  Rádiókezelő, korlátozott működési területen |

Tagállam

Érintett harmadik ország

Megfelelő bizonyítványok

EL

Indonézia

Parancsnok 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Első tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)

Másodgéptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős tiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)

Rádiókommunikációs tiszt (IV/2. szabály)

UK

Korea

Fedélzeti tiszt, 1. osztály (tengerjáró hajó kapitánya, Master Mariner)

Fedélzeti tiszt, 2. osztály

Fedélzeti tiszt, 3. osztály

Fedélzeti tiszt, 4. osztály (parancsnok part menti utakon)

Fedélzeti tiszt, 5. osztály

Fedélzeti tiszt, 6. osztály

IT

Ausztrália

Fedélzeti személyzet

Parancsnok, I. osztály (II/2. szabály)

Első tiszt, I. osztály (II/2. szabály)

Parancsnok, II. osztály (II/2. szabály)

Első tiszt, II osztály (II/2. szabály)

Másodtiszt, I. osztály (II/1. szabály)

Másodtiszt, II. osztály (II/3. szabály)

Gépüzemi szolgálat

Géptiszt, I. osztály (III/2. szabály)

Géptiszt, II. osztály (III/3. szabály)

Őrszolgálatért felelős géptiszt (III/1. szabály)

BE

Ausztrália

Másodtiszt, 1. osztály (II/1. szabály)

Másodtiszt, 2. osztály (II/1. szabály)

Első tiszt, 1. osztály (II/2. szabály)

Első tiszt, 2. osztály, V/ls <3 000 bruttó tonnatartalom (BT) u/l (II/2. szabály)

Parancsnok, 1. osztály (II/2. szabály)

Parancsnok, 2. osztály, korlátozás V/ls <3 000 BT u/l (II/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős géptiszt – gőz/motor vagy kombinált (korlátozás nélkül) (III/1. szabály)

Másodgéptiszt – gőz/motor vagy kombinált (korlátozás nélkül) (III/2. szabály)

Gépüzemvezető – gőz/motor vagy kombinált (korlátozás nélkül) (III/2. szabály)

BE

Horvát Köztársaság

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón

Első tiszt 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón

Első tiszt 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón

Parancsnok 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón

Parancsnok 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt a 3. navigációs zónában közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón

Navigációs őrszolgálatért felelős parancsnok a 3. navigációs zónában közlekedő, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón

Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón

Másodgéptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón

Gépüzemvezető 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón

Gépüzemvezető 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón

BE

Fülöp-szigetek

Harmadtiszt

Másodtiszt

Első tiszt

Parancsnok

Negyedik géptiszt

Harmadik géptiszt

Második géptiszt

Gépüzemvezető

BE

Indonézia

Fedélzeti tiszt, I. osztály

Fedélzeti tiszt, II. osztály

Fedélzeti tiszt, III. osztály

Fedélzeti tiszt, IV. osztály

Géptiszt, I. osztály

Géptiszt, II. osztály

Géptiszt, III. osztály

BE

Orosz Föderáció

Parancsnok

Első tiszt

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt

Parancsnok, part menti hajózás, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt, part menti hajózás, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón

I. osztályú géptiszt

II. osztályú géptiszt/B

II. osztályú géptiszt/A

III. osztályú géptiszt/B

III. osztályú géptiszt/A

L

Argentína

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

Piloto de Ultramar (tengerjáró hajó kormányosa) (II/1. szabály)

Piloto de Ultramar de Primera (tengerjáró hajó első kormányosa) (II/2. szabály)

Capitan de Ultramar (tengerjáró hajó parancsnoka) (II/2. szabály)

Géptiszti bizonyítványok

Maquinista Naval (tengerészeti géptiszt) (III/1. szabály)

Maquinista Naval de Primera (tengerészeti első géptiszt) (III/2. szabály)

Maquinista Naval superior (tengerészeti gépüzem-parancsnok) (III/2. szabály)

L

Ausztrália

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

Másodtiszt,1. osztály (II/1. szabály)

Első tiszt, 1. osztály (II/2. szabály)

Parancsnok, 1. osztály (tengerjáró hajó kapitánya, Master Mariner) (II/2. szabály)

Géptiszti bizonyítványok

Őrszolgálatért felelős tengerészeti géptiszt (III/1. szabály)

Tengerészeti géptiszt, 2. osztály (III/2. szabály)

Tengerészeti géptiszt, 1. osztály (III/2. szabály)

L

Bulgária

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

Harmadtiszt (II/1. szabály)

Másodtiszt (II/1. szabály)

Első tiszt (II/2. szabály)

Parancsnok (II/2. szabály)

Géptiszti bizonyítványok

Negyedik géptiszt (III/1. szabály)

Harmadik géptiszt (III/1. szabály)

Második géptiszt (III/2. szabály)

Gépüzemvezető (III/2. szabály)

L

Kanada

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

Őrszolgálatért felelős tiszt, korlátozás nélkül (II/1. szabály)

Első tiszt, part menti (rövid távolságú) hajózás (II/1. szabály)

Első tiszt, közepes távolságú útvonalak (II/1. szabály)

Parancsnok, part menti (rövid távolságú) hajózás (II/1. szabály)

Parancsnok, közepes távolságú útvonalak (II/2. szabály)

Parancsnok, nemzetközi útvonalak (II/2. szabály)

Parancsnok, tengerjáró hajó (Master Mariner) (II/2. szabály)

Géptiszti bizonyítványok

IV. osztályú géptiszt (III/1. szabály)

III. osztályú géptiszt (III/1. szabály)

II. osztályú géptiszt (III/2. szabály)

I. osztályú géptiszt (III/2. szabály)

L

Horvátország

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály)

Első tiszt 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Első tiszt 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/2. szabály)

Parancsnok 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/2. szabály)

Parancsnok 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Géptiszti bizonyítványok

Gépüzemi őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)

Másodgéptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Gépüzemvezető 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)

L

Észtország

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály)

Első tiszt 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/2. szabály)

Első tiszt 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Parancsnok 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/2. szabály)

Parancsnok 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Géptiszti bizonyítványok

Gépüzemi őrszolgálatért felelős géptiszt Diesel-motor meghajtású, 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)

Másodgéptiszt Diesel-motor meghajtású, 3 000 kW-nál kisebb főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)

Gépüzemvezető Diesel-motor meghajtású, 3 000 kW-nál kisebb főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)

Másodgéptiszt Diesel-motor meghajtású, 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Gépüzemvezető Diesel-motor meghajtású, 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

L

India

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

Parancsnok nemzetközi forgalomban közlekedő hajón, képesítési bizonyítvány (Fedélzet) 1. osztály (II/2. szabály) (parancsnok)

Első tiszt nemzetközi forgalomban közlekedő hajón, képesítési bizonyítvány (Fedélzet) 2. osztály (II/2. szabály) (első tiszt)

Másodtiszt nemzetközi forgalomban közlekedő hajón, képesítési bizonyítvány (Fedélzet) 3. osztály (II/1. szabály) (őrszolgálatért felelős fedélzeti tiszt)

Géptiszti bizonyítványok

Tengerészeti géptiszt, képesítési bizonyítvány (MEO-1) 1. osztály (Gépüzemvezető) (III/2. szabály)

Tengerészeti géptiszt, képesítési bizonyítvány (MEO-2) 2. osztály (másod-géptiszt) (III/2. szabály)

Tengerészeti géptiszt, képesítési bizonyítvány (EOOW-IV) 4. osztály (gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt) (III/1. szabály)

L

Indonézia

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

Fedelzeti tiszt, I. osztály (tengerjáró hajó parancsnoka, Master Mariner) (II/2. szabály)

Fedelzeti tiszt, I. osztály (II/2. szabály)

Fedelzeti tiszt, III. osztály (II/1., II/2.4.1., II/3.5. szabály)

Fedelzeti tiszt, IV. osztály (II/1., II/3. szabály)

Géptiszti bizonyítványok

Géptiszt, I. osztály (III/2. szabály)

Géptiszt, II. osztály (III/2. szabály)

Géptiszt, III. osztály (III/1., III/3. szabály)

Géptiszt, IV. osztály (III/1., III/3. szabály)

L

Lettország

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajón (II/1. szabály)

Első tiszt 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/2. szabály)

Parancsnok 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/2. szabály)

Első tiszt 3 000 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajón „Deep-sea Navigator (nyílt tengeri navigációs tiszt)”, (II/2. szabály)

Parancsnok 3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón„Deep-sea Master (nyílt tengeri parancsnok)”, (II/2. szabály)

Géptiszti bizonyítványok

Gépüzemi őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW-nál nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)

Gépüzemvezető 750 kW-nál kisebb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Másodgéptiszt 3 000 kW-nál nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Gépüzemvezető 3 000 kW-nál nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

L

Litvánia

Parancsnok 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Első tiszt 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Parancsnok 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Első tiszt 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály)

Parancsnok 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/3. szabály)

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/3. szabály)

Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Másod-géptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Gépüzemvezető 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Másod-géptiszt 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)

Gépüzemvezető 750 kW-nál kisebb főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)

Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt 750 kW-nál kisebb főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)

L

Madagaszkár

Fedélzeti személyzet

Első tiszt, 1. osztály (korlátozás nélkül) (II/2. szabály)

Első tiszt, 2. osztály (3 000 BT-nél kisebb hajó) (II/2. szabály)

Patron Bornage (hajóparancsnok) (500 BT-nél kisebb, a parttól kevesebb mint 200 tengeri mérföldre közlekedő hajó) (II/3. szabály)

Őrszolgálatért felelős tiszt (korlátozás nélkül) (II/1. szabály)

Gépüzemi szolgálat

Másodgéptiszt, 1. osztály (korlátozás nélkül) (III/2. szabály)

Másodgéptiszt, 2. osztály (3 000 kW-nál kisebb főgépteljesítmény) (III/3. szabály)

Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt (korlátozás nélkül) (III/4L szabály)

L

Fülöp-szigetek

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

D1 – Parancsnoki bizonyítvány (II/2. szabály)

D2 – Első tiszti bizonyítvány (II/2. szabály)

D3 – Másodtiszti bizonyítvány (II/1. szabály)

D4 – Harmadik tiszti bizonyítvány (II/1. szabály)

Géptiszti bizonyítványok

E1 – Gépüzemvezetői bizonyítvány (III/2. szabály)

E2 – Másodgéptiszti bizonyítvány (III/2. szabály)

E3 – Harmadik géptiszti bizonyítvány (III/1. szabály)

E4 – Negyedik géptiszti bizonyítvány (III/1. szabály)

L

Lengyelország

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály)

Első tiszt 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Első tiszt 3 000 bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Parancsnoki bizonyítvány 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajóra (II/2. szabály)

Parancsnoki bizonyítvány 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajóra (II/2. szabály)

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszti bizonyítvány part menti hajózásra (II/3. szabály)

Parancsnoki bizonyítvány part menti hajózásra (II/3. szabály)

Géptiszti bizonyítványok

Őrszolgálatért felelős géptiszti bizonyítvány 750 kW-nál kisebb főgépteljesítményű hajóra (III/1. szabály)

Őrszolgálatért felelős géptiszti bizonyítvány 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajóra (III/1. szabály)

Másodgéptiszt 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)

Másodgéptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Gépüzemvezető 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)

Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

L

Románia

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

Parancsnok 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Első tiszt 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály)

Parancsnok 200 bruttó tonnatartalomnál kisebb, part menti útvonalakon közlekedő hajón (II/3. szabály)

Géptiszti bizonyítványok

Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Másod-géptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)

L

Orosz Föderáció

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

Parancsnok (II/2. szabály)

Első tiszt (II/2. szabály

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt (II/1. szabály)

Parancsnok 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb, part menti útvonalakon közlekedő hajón (II/3. szabály)

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb, part menti útvonalakon közlekedő hajón (II/3. szabály)

Géptiszti bizonyítványok

I. osztályú géptiszt (III/2. szabály)

II. osztályú géptiszt/B (III/3. szabály)

II. osztályú géptiszt/A (III/2. szabály)

III. osztályú géptiszt/B (III/3. szabály)

L

Szenegál

Fedélzeti személyzet

Parancsnoki bizonyítvány 3 000 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajóra (II/2. szabály)

Első tiszti bizonyítvány 3 000 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajóra (II/2. szabály)

Parancsnoki bizonyítvány 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajóra (II/2. szabály)

Első tiszti bizonyítvány 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajóra (II/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős tiszti bizonyítvány 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú teherhajón (II/1. szabály)

Gépüzemi szolgálat

Gépüzemvezetői bizonyítvány 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Másod-géptiszti bizonyítvány 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Gépüzemvezetői bizonyítvány 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Másod-géptiszti bizonyítvány 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszti bizonyítvány 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)

L

Ukrajna

Fedélzeti tiszti bizonyítványok

Navigációs tiszt rövid tengeri utakon (II/1. szabály)

Nyílt tengeri navigációs tiszt (II/2.2.1.1. szabály)

Parancsnok rövid útvonalakon (II/3.5. szabály)

Nyílt tengeri hajóskapitány (II/2.2.1.2. szabály)

Géptiszti bizonyítványok

III. osztályú géptiszt (III/1. szabály)

II. osztályú géptiszt (III/2.2.1.1. szabály)

I. osztályú géptiszt (III/2.2.1.2. szabály)

IT

Cseh Köztársaság

Fedélzeti személyzet

Parancsnok (II/2. szabály)

Első tiszt (II/2. szabály)

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt (II/1. szabály)

Gépüzemi szolgálat

Gépüzemvezető (III/2. szabály)

Másod-géptiszt (III/2. szabály)

Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt (III/1. szabály)

UK

Malajzia

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt (korlátozás nélkül)

Első tiszt (korlátozás nélkül)

Parancsnok (korlátozás nélkül)

Első tiszt (3 000 BT-nél kisebb hajón, part menti hajózás)

Parancsnok (3 000 BT-nél kisebb hajón, part menti hajózás)

Első tiszt (3 000 BT-nél nagyobb hajón, part menti hajózás)

Parancsnok (3 000 BT-nél nagyobb hajón, part menti hajózás)

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt (500 BT-nél kisebb hajón, part menti hajózás)

Parancsnok (500 BT-nél kisebb hajón, part menti hajózás)

EL

Kína

Parancsnok 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Első tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály)

Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Másodgéptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)

Rádiókommunikációs tiszt (IV/2. szabály)

EL

Ausztrália

Parancsnok 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Első tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajón (II/1. szabály)

Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Másodgéptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)

Rádiókommunikációs tiszt (IV/2. szabály)

EL

Kanada

Parancsnok 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Első tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajón (II/1.szabály)

Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Másodgéptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)

Rádiókommunikációs tiszt (IV/2. szabály)

EL

Grúzia

Parancsnok 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Első tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajón (II/1. szabály)

Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Másod-géptiszt 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős géptiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)

Rádiókommunikációs tiszt (IV/2. szabály)

UK

Irán

Másodtiszt (OOW, őrszolgálatért felelős tiszt - korlátozás nélkül) (II/1. szabály)

Első tiszt (korlátozás nélkül) (II/2. szabály)

Tengerjáró hajó parancsnoka (Master Mariner) (II/2. szabály)

III. osztályú géptiszt (OOW, őrszolgálatért felelős tiszt - nincs) (III/1. szabály)

II. osztályú géptiszt (gépüzemvezető - 3 000 kW-nál kisebb hajón, másod-géptiszt – nincs) (III/2. és 3. szabály)

Gépüzemvezető (gépüzemvezető – nincs) (III/2. szabály)

L

Törökország

Fedélzeti személyzet:

Őrszolgálatért felelős tiszt, korlátozott működési területen (II/3. szabály)

Parancsnok, korlátozott működési területen (II/3. szabály)

Őrszolgálatért felelős tiszt (500-3 000 BT) (II/1. szabály)

Első tiszt (500-3 000 BT) (II/2. szabály)

Parancsnok (500-3 000 BT) (II/2. szabály)

Őrszolgálatért felelős tiszt (korlátozás nélkül) (II/1. szabály)

Első tiszt (korlátozás nélkül) (II/2. szabály)

Parancsnok (korlátozás nélkül) (II/2. szabály)

Gépüzemi szolgálat:

Géptiszt (750-3 000 KW) (III/1. szabály)

Másodtiszt (750-3 000 KW) (III/3. szabály)

Gépüzemvezető (750-3 000 KW), (III/3. szabály)

Géptiszt (korlátozás nélkül) (III/1. szabály)

Másodtiszt (korlátozás nélkül) (III/2. szabály)

Gépüzemvezető (korlátozás nélkül) (III/2. szabály)

Általános rádiókezelő (IV/2. szabály)

Rádiókezelő korlátozott működési területen (IV/2. szabály)

L

Szlovénia

Tengerjáró hajók – Minden 3 000 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajó

Parancsnok (II/2. szabály)

Első tiszt (II/2. szabály)

Tengerjáró hajók – Minden 500 és 3 000 közötti bruttó tonnatartalmú hajó

Parancsnok (II/2. szabály)

Első tiszt (II/2. szabály)

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/1. szabály)

Tengerjáró hajók – Minden 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajó

Parancsnok (II/3. szabály)

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt (II/3. szabály)

1. osztályú rádióelektronikai tiszt (IV/2. szabály)

2. osztályú rádióelektronikai tiszt (IV/2. szabály)

Általános rádióelektronikai tiszt (IV/2. szabály)

Rádióelektronikai tiszt, korlátozott működési területen (IV/2. szabály)

Minden 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajó

Gépüzemvezető (III/2. szabály)

Másodgéptiszt (III/2. szabály)

Minden 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajó

Gépüzemvezető (III/3. szabály)

Másodgéptiszt (III/3. szabály)

Minden 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajó

Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt (III/1. szabály)

EL

Pakisztán

Parancsnok 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Első tiszt 500 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajón (II/2. szabály)

Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajón (II/1. szabály)

Parancsnok és navigációs őrszolgálatért felelős tiszt 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajón (II/3. szabály)

Gépüzemvezető 3 000 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/2. szabály)

Gépüzemi őrszolgálatért felelős tiszt 750 kW vagy nagyobb főgépteljesítményű hajón (III/1. szabály)

Gépüzemvezető és másodgéptiszt 750 kW és 3 000 kW közötti főgépteljesítményű hajón (III/3. szabály)

GMDSS rádiós személyzet (IV/2. szabály)

Speciális képzés a tartályhajókon szolgáló parancsnokok és tisztek számára (V/1. szabály)

UK

Szerbia és Montenegró

Őrszolgálatért felelős tiszt (OOW, korlátozás nélkül) Navigációs őrszolgálatért felelős tiszt

3 000 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajók

Első tiszt (korlátozás nélkül); első tiszt – 3 000 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajók

Parancsnok (korlátozás nélkül); 3 000 bruttó tonnatartalomnál nagyobb hajók

Első tiszt (3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajó)

Parancsnok (3 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajó)

Őrszolgálatért felelős tiszt (OOW, 500 bruttó tonnatartalomnál kisebb, part menti utakon közlekedő hajó) első tiszt

Parancsnok (500 bruttó tonnatartalomnál kisebb, part menti utakon közlekedő hajó)

Őrszolgálatért felelős géptiszt (korlátozás nélkül)

Másodgéptiszt (korlátozás nélkül)

Gépüzemvezető (korlátozás nélkül)

Másodgéptiszt (part menti hajózás, 750-3 000 kw)

Gépüzemvezető (part menti hajózás, 750-3 000 kw)

PO

Törökország

Parancsnok 3 000 BT

Első tiszt 3 000 BT

Első tiszt <500; <3 000 BT

Fedélzeti tiszt 500 BT

Gépüzemvezető 3 000 KW

Gépüzemvezető 750;<3 000 KW

Másod-géptiszt 3 000 KW

Másod-géptiszt 750; <3 000 KW

Géptiszt 750 KW

Általános rádiókezelő

Rádiókezelő, korlátozott működési területen

---

(1)  Hollandia és az Egyesült Királyság nem tért át egyes tengerészeti oktatási és szakképzési intézetek egyenkénti elismerésére, hanem valamennyi, az érintett harmadik országok által jóváhagyott tengerészeti oktatási és szakképzési intézet elismerése mellett döntött.

---

| 7.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 85/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 85/19

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2005/C 85/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | A Bizottság 2005. április 1-én a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról, amely szerint a Lehman Brothers Group („Lehman Brothers”, Amerikai Egyesült Államok) csoporthoz tartozó Lehman Brothers Real Estate Partners („LBREP II”, Amerikai Egyesült Államok) és a Europe Realty Holdings Pte. Ltd. („Europe Realty”, Szingapúr) vállalatok közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az IHG Portfolio („IHG Portfolio”, Egyesült Királyság) vállalat felett újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2005. április 1-én a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról, amely szerint a Lehman Brothers Group („Lehman Brothers”, Amerikai Egyesült Államok) csoporthoz tartozó Lehman Brothers Real Estate Partners („LBREP II”, Amerikai Egyesült Államok) és a Europe Realty Holdings Pte. Ltd. („Europe Realty”, Szingapúr) vállalatok közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az IHG Portfolio („IHG Portfolio”, Egyesült Királyság) vállalat felett újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | a LBREP II vállalat esetében: befektetési alap |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

a LBREP II vállalat esetében: befektetési alap

| — | a Europe Realty vállalat esetében: holding vállalat amely a Szingapúri Kormány részére hajt végre ingatlanbefektetéseket Európában |
| --- | --- |

—

a Europe Realty vállalat esetében: holding vállalat amely a Szingapúri Kormány részére hajt végre ingatlanbefektetéseket Európában

| — | az IHG Portfolio vállalat esetében: négy vállalat, amelynek eszközként tulajdonában van egy 73 egyesült királyságbeli szállodát tömörítő vállalatcsoport. |
| --- | --- |

—

az IHG Portfolio vállalat esetében: négy vállalat, amelynek eszközként tulajdonában van egy 73 egyesült királyságbeli szállodát tömörítő vállalatcsoport.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax szám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax szám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  Elérhető a Verseny Főigazgatóság honlapján:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

Helyesbítés

| 7.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 85/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 85/20

---

Helyesbítés „Az Európai Kutatási Térség szerkezetének kialakítása” nevű kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs egyedi program keretén belüli közvetett KTF-tevékenységekre irányuló pályázati felhíváshoz

(Az
  Európai Unió Hivatalos Lapja C 63., 2005. március 15
  .)

(2005/C 85/06)

A 15. oldalon, a melléklet 8. pontjában, a táblázat első oszlopában:

a következő szövegrész:

„1.2.4.2.2.”

helyesen:

helyesen:

„1.2.3.3.” .

A 16. oldalon, a melléklet 13. pontjában, a táblázat második oszlopának első sorában:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„1.2.4.2.1.”

helyesen:

helyesen:

„1.2.3.3.”.

---